OECD >Multilingual Summaries

Economic Policy Reforms 2013. Going for Growth

Summary in Finnish

Talouspolitiikan uudistukset vuonna 2013 – Tavoitteena kasvu

Suomenkielinen tiivistelmä

"Tavoitteena kasvu" perustuu OECD:n rakennepolitiikan uudistuksia sekä talouden tuloksia koskevaan asiantuntemukseen. Se antaa päättäjille joukon konkreettisia suosituksia uudistuksista, jotka on määritetty tärkeimmiksi tavoitteiksi pitkäaikaisen kasvun kannalta.

OECD on määrittänyt uudistussuositukset kannustaakseen reaalituloja ja työllisyyttä "Tavoitteena kasvu" ‑analyysin kautta jokaisessa OECD‑maassa vuodesta 2005 lähtien ja äskettäin myös BRIICS‑maissa. Tämä vertailututkimus tarjoaa hallituksille työkalun sellaisten poliittisten uudistusten soveltamiseen, jotka vaikuttavat kansalaisten elintasoon pitkällä tähtäimellä.

Pittsburghin vuoden 2009 huippukokouksen jälkeen "Tavoitteena kasvu" on vaikuttanut G20‑ryhmän säännölliseen työohjelmaan vahvan, kestävän ja tasapainoisen kasvun saavuttamiseksi erityisesti ns. keskinäisen arviointiprosessin kautta.

Kullekin maalle määritetään viisi poliittista prioriteettia, jotka perustuvat maiden kykyyn parantaa pitkän tähtäimen aineellista elintasoa korkeamman tuottavuuden ja työllisyyden kautta. Prioriteetit kattavat laajalti tuote‑ ja työmarkkinalainsäädännöt, koulutuksen, vero‑ ja etuusjärjestelmät, kaupankäyntiä ja sijoittamista koskevat säännöt sekä innovaatiopolitiikan.

Tämä julkaisu tarkastelee edellisiin suosituksiin tehtyjä parannuksia ja määrittelee uudet prioriteetit lähitulevaisuudessa. Siinä tarkastellaan myös "Tavoitteena kasvu" ‑politiikan suositusten mahdollista vaikutusta muihin kuin BKT:n kasvuun liittyviin julkisen politiikan tavoitteisiin.

Luvussa 1 selvitetään ensin maiden edistymistä edellisissä "Tavoitteena kasvu" ‑julkaisuissa määriteltyjen poliittisten prioriteettien käsittelyssä vuodesta 2011 lähtien. Sitten uudistustavoitteet määritellään uudelleen kestävän kasvun elvyttämiseksi ja työllisyyden parantamiseksi tilanteessa, jossa lyhyen aikavälin talousnäkymät ovat heikot.

Luvussa 2 tarkastellaan kasvua parantavien poliittisten suositusten mahdollisia haittavaikutuksia kahden muun hyvinvoinnin näkökohdan – tulojen jakautumisen ja ympäristön – suhteen. Siinä tutkitaan myös suositeltujen uudistusten mahdollista vaikutusta sisäiseen (budjetin) ja ulkoiseen (vaihtotaseen) epätasapainoon. Tämä tehdään kuvailemalla tärkeimmät vaikutuskanavat ja tunnistamalla mahdolliset poliittiset kompromissit ja täydennykset.

Kullekin maalle määritetyt viisi poliittista prioriteettia esitetään lyhyesti yksittäisten maiden muistiinpanoissa, jotka on järjestetty uudelleen luvussa 3. Poliittisten prioriteettien valikoima perustuu suurelta osin kattavaan joukkoon määrällisiä indikaattoreita, jotka mahdollistavat politiikan vertailun luvussa 4 esitettyjen maiden välillä.

Keskeiset poliittiset viestit

Poliittisten uudistusten edistyminen ja prioriteetit

OECD‑maille prioriteettien soveltaminen on kaikkein tärkeintä "Tavoitteena kasvu" ‑politiikan toimeenpanon jälkeen. Se heijastaa kasvavaa tunnustusta rakenneuudistusten tarpeelle palauttaa kilpailukyky ja julkisen talouden vakaus, jotka ovat ehtoja palaamiseksi kriisin jälkeiselle terveen kasvun tielle.

Uudistukset ovat edenneet vauhdilla erityisesti euroalueen maissa rahoitustuen ohjelmien tai suorien markkinoihin kohdistuvien paineiden alaisena (esim. Kreikka, Irlanti, italia, Portugali ja Espanja), mukaan lukien poliittisesti arkaluontoiset alueet, kuten työtä koskevat määräykset ja hyvinvointijärjestelmät. Nämä maat toteuttavat myös merkittäviä talouden vakauttamisen ohjelmia. Tämä poikkeaa jyrkästi paljon maltillisemmasta kasvuvauhdista verrattuna muihin euroalueen maihin sekä erityisesti maihin, joilla on vaihtotaseen ylijäämää ja joiden elintaso on korkein (esim. Norja, Sveitsi ja Yhdysvallat). Aktiivisemmat uudistukset näissä maissa auttaisivat kuitenkin tasapainon saavuttamisessa sekä euroalueen sisällä että maailmanlaajuisemmin. Ne auttaisivat myös talouden vakauttamista koskevien suunnitelmien uskottavuuden tukemisessa.

Prioriteetteihin liittyvää toimintaa on ollut suhteellisen paljon Keski‑Euroopan maissa, mutta se on ollut tavallisesti maltillisempaa BRIICS‑maissa, mikä heijastaa osin pienempää kriisistä johtuvaa painetta näiden maiden uudistamiseen. Edistystä on siitä huolimatta tapahtunut yritysten valtionvalvonnan sovellusalan supistamisessa, tuotemarkkinoiden sääntelyn avoimuuden parantamisessa ja perusopetusjärjestelmien vahvistamisessa.

Vuoden 2011 ja 2013 "Tavoitteena kasvu" ‑politiikan prioriteetteja vertailtaessa merkittävin muutos on huomattava kasvu alueilla, joiden tavoitteena on OECD‑maiden työllisyyden parantaminen erityisesti sosiaalietuuksien ja aktiivisen työmarkkinapolitiikan alueilla. Ne heijastavat suurempaa keskittymistä vanhojen työmarkkinoiden käsittelemiseen kriisin jälkeisessä heikon elpymisen kontekstissa ja työttömien työhön palaamisen helpottamiseen liittyviin haasteisiin. Aktiivisten työmarkkinoiden ja sosiaalietuuksien suurempi painopiste on suurelta osin yhteneväinen maiden omien rakenneuudistusten velvoitteiden ja tärkeimpien tavoitteiden kanssa, kuten G20‑toimintasuunnitelman yhteydessä mainittiin.

Tarve työttömyyden vähentämiseen on yhä kiireellinen haaste erityisesti euroalueella. Vero‑ ja etuusjärjestelmien, aktiivisen työmarkkinapolitiikan ja työsuhdeturvaa koskevan lainsäädännön uudistussuositukset ovat siksi melko yleisiä, vaikka myös tuotemarkkinoiden uudistukset ovat keskeisiä erityisesti palvelusektorilla, jolla ne voivat parantaa työllisyyttä varsin nopeasti. Muissa suhteellisen rikkaissa OECD‑maissa, erityisesti Japanissa ja Koreassa, korostetaan enemmän työn tuottavuuden tehostamista ja keskitytään verkkosektorin määräysten, verotusrakenteiden, FDI:n rajoitusten ja maataloustukien uudistamiseen. Verotusrakenteen uudistaminen sekä koulutus‑ ja terveyssektoreiden tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden parantaminen on myös Yhdysvaltojen tavoitteena.

Alhaisemman tulotason maissa, kuten Meksikossa, Turkissa ja BRIICS‑maissa kasvu on tavallisesti ollut vahvempaa viime aikoihin saakka, mutta yleisiä haasteita ovat koulutusjärjestelmien laatu ja kattavuus, infrastruktuurien kapasiteetti ja säännöstely ja sekä kotimaisten että ulkomaisten yritysten kilpailuun ja sijoituksiin liittyvien esteiden yleisyys. Myös epäviralliseen työskentelyyn liittyy taloudellisia ja sosiaalisia haittoja suurimmassa osassa näitä maita, ja esim. vero‑ ja etuusjärjestelmien sekä työsuhdeturvan alueilla on annettu useita suosituksia, joiden tavoitteena on vähentää epävirallisen työn määrää.

Kasvua parantavien uudistusten mahdolliset haitalliset vaikutukset

Monet kasvun parantamiseksi suositellut muutokset perustuvat joko muiden hyvinvoinnin tavoitteiden saavuttamiseen tai niillä ei ole selkeää vaikutusta. Monet suositukset saattavat silti olla ristiriidassa uudelleenjakoa ja ympäristöä koskevien tavoitteiden kanssa, ja päättäjien tulee olla tietoisia tällaisista kompromisseista suunnitellakseen poliittisia paketteja, joiden avulla tavoitteet saavutetaan parhaiten.

Verotuksen siirtäminen suorista veroista kulutukseen sekä ympäristö‑ ja kiinteistöverotukseen, kuten monissa maissa suositellaan työllisyyden ja sijoittamisen kannustamiseksi, voi olla ristiriidassa yhdenvertaisuuden tavoitteiden kanssa, jollei suunnitella täydentäviä toimenpiteitä, jotka vähentävät tai minimoivat haitallisia vaikutuksia tulojen jakautumiseen.

Työsuhdeturvaa koskevan lainsäädännön, palkkaneuvotteluista vastaavien instituutioiden ja vähimmäispalkan alueilla tapahtuvat toimenpiteet, joita suositellaan vähemmän koulutettujen ja nuorten työllistymismahdollisuuksien parantamiseksi, saattavat suurentaa palkkojen jakautumista ja kärjistää siten tulonjaon epätasaisuutta lyhyellä tähtäimellä. Tämä vaikutus saattaa kuitenkin tasapainottua osittain tai kokonaan tällaisten työntekijöiden ja erityisesti työmarkkinoihin heikosti kiinnittyneiden henkilöiden työnäkymien parantuessa.

Taloudellista toimintaa kannustavat uudistukset kohdistavat yleensä suurempaa painetta luonnonvaroihin, esimerkiksi kasvavien kasvihuonekaasupäästöjen, jätetuotannon tai vedenoton kautta. Siitä huolimatta jotkut näistä suosituksista auttavat kestävämmän bruttokansantuotteen kasvun luomisessa nostamalla ympäristölle haitallisen toiminnan tuotantokustannuksia. Tämä pätee erityisesti sellaisten suositusten kohdalla, joiden tavoitteena on siirtää verotusta työstä saastepäästöihin. Uudistukset, jotka kannustavat kovempaan kilpailuun hyödyke‑ ja palvelumarkkinoilla ja helpottavat varojen uudelleenkohdentamista, tukevat myös markkinoihin perustuvan ympäristöpolitiikan tehokkuutta parantamalla reagointikykyä hintasignaaleihin.

Kasvua parantavilla rakenteellisilla uudistuksilla on suora, lyhytaikainen vaikutus hallituksen talousarvioihin, kun niiden toteuttaminen vaatii ylimääräisiä julkisia resursseja tai – harvemmin – sisältää alkuperäisten menojen leikkauksia tai liikevaihdon kasvua. Pitkällä tähtäimellä rakenneuudistusten vaikutus budjettiin vaihtelee pääasiassa sen mukaan lisäävätkö ne kasvua työllisyyden vai tuottavuuden kautta. Molemmissa tapauksissa uudistukset tuottavat suurempia verotuloja, mutta ne todennäköisesti parantavat budjetin tasapainoa merkittävästi ainoastaan työllisyyden kohdalla.

Naisten kokoaikaiseen työmarkkinoille osallistumiseen liittyvien esteiden ja tietyillä sektoreilla työskentelyyn liittyvien lainsäädännöllisten esteiden vähentämiseen (kuten monille ulkoisen ylijäämän maille suositellaan) tähtäävät uudistukset heikentäisivät vaihtotaseen tilaa pienentämällä säästöjä ja elvyttämällä investointeja. Käänteisesti poliittiset toimenpiteet, jotka todennäköisemmin vahvistavat vaihtotasetta, sisältävät uudistuksia, jotka parantavat vientiin suuntautuneiden sektoreiden kilpailukykyä verotusmuutosten tai kovemman kotimaisen kilpailun kautta.

Summary of
OECD (2013), Economic Policy Reforms 2013. Going for Growth, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/growth-2013-en

© OECD

Tämä yhteenveto ei ole virallinen OECD-käännös.

Tämän yhteenvedon kopioiminen on sallittua sillä edellytyksellä, että OECD:n tekijänoikeudet ja alkuperäisen julkaisun nimi mainitaan.

Monikieliset yhteenvedot ovat käännettyjä otteita OECD:n julkaisuista, jotka on julkaistu alun perin englanniksi ja ranskaksi.

Julkaisuja on saatavilla maksutta OECD:n verkkokirjastossa osoitteessa www.oecd.org/bookshop

Lisätietoja antaa: OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate Sähköposti:, rights@oecd.orgfaksinumero: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Vieraile osaston verkkosivuilla osoitteessa www.oecd.org/rights