OECD >Multilingual Summaries

Economic Policy Reforms 2014: Going for Growth Interim Report

Summary in Czech

Reformy hospodářské politiky v roce 2014: Průběžná zpráva o Cestě růstu

Přehled v českém jazyce

Rámec „Cesty růstu“ staví na odborných znalostech zemí OECD v oblasti reforem strukturální politiky a ekonomické výkonnosti s cílem poskytnout zákonodárcům konkrétní doporučení reforem, které by měly vést ke zvýšení růstu. Pro každou zemi je identifikováno pět priorit, které závisí na schopnosti zlepšit dlouhodobou životní úroveň zvýšením produktivity a zaměstnanosti.

Priority strukturálních reforem v zásadě pokrývají oblasti regulace na trhu zboží a práce, vzdělávání a odborného rozvoje, daňového systému a systému sociálních dávek, obchodních a investičních pravidel a inovace. Tato zpráva se v zemích OECD zveřejňuje každoročně od roku 2005 a od roku 2011 zahrnuje také Brazílii, Čínu, Indii, Indonésii, Rusko a Jižní Afriku (uskupení BRIICS). Zprávy „Cesta růstu“ přispívají k pravidelnému pracovnímu programu zemí G20, jehož cílem je dosažení silného, udržitelného a vyváženého růstu.

Tato průběžná zpráva shrnuje hlavní problémy, kterým při svém růstu čelí země OECD, jakož i hlavní nečlenské země, a shrnuje pokrok dosažený v uplynulých dvou letech při přijímání reforem strukturální politiky, které mají tyto problémy vyřešit (Kapitola 1). Toto zkoumání probíhá s přihlédnutím k předmětu priorit identifikovaných pro danou zemi v minulých vydáních „Cesty růstu“. Diskutuje se zde také o potenciálních dopadech reforem na jiné politické cíle, než je růst HDP, přičemž důraz je kladen na konsolidaci veřejných financí, zužování nerovnováhy mezi běžnými účty a snižování nerovnosti příjmů.

Zpráva také aktualizuje ukazatele regulace trhu zboží (PMR) v zemích OECD, které měří postoj regulačních překážek hospodářské soutěže v různých obchodních sektorech, jako jsou síťová odvětví (energetika, telekomunikace a doprava), profesionální služby a maloobchodní distribuce (Kapitola 2). Tyto ukazatele začaly být rozsáhle používány nejen národními vládami a mezinárodními organizacemi, ale také akademickými obcemi.

Hlavní politická poselství

Průběh a překážky reformních politik

Krize se podepsala nejen na potenciálním růstu mnoha vyspělých ekonomik, ale způsobila nesnáze také v některých rozvíjejících se ekonomikách. Návrat ke zdravému a udržitelnému růstu vyžaduje ambiciózní a komplexní strukturální reformy v celé řadě politických oblastí.

Vládám se podařilo dosáhnout dalších pokroků v mnoha oblastech, přestože čelí výzvě v podobě reformace prostředí s utlumeným růstem. Tempo opatření přijímaných v oblastech, na něž se vztahují politická doporučení OECD, se v průběhu posledních dvou let poněkud zpomalilo, ale celkově stále zůstává nad úrovní pozorovanou před krizí. Intenzita reformy přitom zůstává nejvyšší v zemích eurozóny, které jsou pod vlivem přímých tlaků trhu či programů finanční pomoci.

Pokud jde o reformy zaměřené na zvýšení produktivity, větší důraz byl kladen na opatření ke zvýšení efektivity ve veřejném sektoru, zlepšení výsledků vzdělávání a usnadnění regulace trhu s výrobky, a poněkud menší pozornosti se dostalo zdanění a infrastruktuře. V oblasti trhu práce a sociální politiky byla reformní opatření intenzivnější v oblastech, jako jsou předčasné odchody do důchodu, programy poskytující podporu příjmů a pomoc při hledání zaměstnání, jakož i právní předpisy na ochranu zaměstnanosti.

I přes nedávné zlepšení ekonomického výhledu země i nadále čelí výzvám v různých strukturálních oblastech. Řada zemí OECD se potýká se zpomalením růstu produktivity navzdory poměrně vysoké investici do kapitálu založeného na znalostech a kvalitního terciárního vzdělávání (Austrálie, Kanada, Nový Zéland, Velká Británie a Švýcarsko).

V případě zemí s rozvíjejícími se trhy (Brazílie, Čína, Chile, Indonésie, Indie, Mexiko, Rusko, Turecko a Jižní Afrika) patří mezi hlavní politické priority potřeba zlepšit přístup ke kvalitnímu vzdělávání, řešit fyzické a právní překážky infrastruktury a ve většině případů také přivést více pracovníků do pracovního procesu ve formálním sektoru.

Trvale vysoká nezaměstnanost je obavou, která se šíří většinou Evropy, zejména jižními a centrálními zeměmi, kde dlouhodobá nezaměstnanost zůstává vysoká, přestože od doby krize došlo ke snížení průměrné nezaměstnanosti. Mezi přispívající faktory, které se v jednotlivých zemích liší, se řadí různé překážky při vytváření pracovních míst a mobilitě pracovníků, jakož i nedostatečná podpora při hledání zaměstnání a zvyšování kvalifikace. V jižních zemích eurozóny, které byly krizí zasaženy nejvíce, by intenzivnější reformy na trhu zboží mohly pomoci zvýšit vliv zásadních reforem trhu práce, které byly zavedeny v posledních letech.

V některých zemích OECD, které čelí zvláště rychlému stárnutí populace (Německo, Japonsko a Korea), zůstává jedním z klíčových úkolů přivést na pracovní trh více žen se současným zajištěním jejich plné integrace, stejně jako potřeba podnítit produktivitu ve službách.

V zemích, kde je příjmová nerovnost obzvláště vysoká, by měla opatření v oblasti politických priorit pomoci významně zúžit distribuci příjmů, přestože to může být časově náročnější. Na druhou stranu je celkově nepravděpodobné, že opatření přijatá na podporu růstu v zemích, které čelí největší nerovnováze běžného účtu, přispějí ke zmenšení těchto rozdílů.

Pokrok dosažený při snižování regulačních omezení hospodářské soutěže

Regulace trhu s výrobky je nezbytná pro dobře fungující tržní ekonomiky, alespoň co se týče ochrany integrity trhu, jakož i pro dosažení cílů ochrany životního prostředí, zdraví a bezpečnosti. Ve všech oblastech trhu s výrobky, kde je životaschopná konkurence, by však regulační nastavení měla tuto konkurenci podporovat, a ne jí bránit.

To konkrétně znamená, že reformování předpisů, které vytvářejí překážky pro vstup na trh, omezuje schopnost podniků konkurovat v ​​rámci trhu, snižuje motivaci dodavatelů soutěžit mezi sebou a limituje volby a informace dostupné spotřebitelům.

Aktualizace ukazatelů regulace trhu zboží (PMR) v zemích OECD z roku 2013 dokládá, že se reformy v této oblasti v průběhu posledních pěti let zpomalily, což potvrzuje již dříve patrný trend. Některé země však během posledních pěti let zrealizovaly významné reformy; konkrétně se jedná o Řecko, Polsko, Portugalsko a Slovensko.

V uplynulých pěti letech země obecně dosáhly většího pokroku při uvolňování regulací prodeje státních podílů, snižování dopadů cenové regulace na hospodářskou soutěž, zjednodušování správních postupů pro začínající podniky, zlepšování přístupu k informacím o předpisech a rovněž při eliminaci postupů diskriminujících zahraniční dodavatele.

Regulační překážky hospodářské soutěže však v řadě oblastí zůstávají stále zvýšené, přestože od poloviny 90. let minulého století bylo dosaženo podstatného pokroku při jejich snižování. Mezi domény s největším prostorem pro zlepšení v členských i nečlenských zemích OECD patří veřejné vlastnictví a správa podniků ve státním vlastnictví, jakož i regulační překážky pro vstup na trh v oblasti síťových a profesionálních služeb.

Summary of
OECD (2014), Economic Policy Reforms 2014: Going for Growth Interim Report, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/growth-2014-en

© OECD

Tento přehled není oficiálním překladem OECD. OECD-oversettelse.

Reprodukce tohoto přehledu je povolena, jsou-li uvedena autorská práva OECD a název původní publikace.

Vícejazyčné přehledy jsou překlady výtahů z publikací OECD původně publikovaných v angličtině a francouzštině.

Jsou zdarma k dispozici v internetovém knihkupectví OECD www.oecd.org/bookshop

Další informace vám poskytne Odbor pro legislativu a překlady při OECD, Ředitelství pro veřejné záležitosti a komunikaci rights@oecd.org , fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Navštivte naši internetovou stránku www.oecd.org/rights