OECD >Multilingual Summaries

Economic Policy Reforms 2014: Going for Growth Interim Report

Summary in Danish

Reformer i den økonomiske politik 2014: På vej mod vækst – foreløbig rapport

Sammendrag på dansk

"På vej mod vækst"‑rammen bygger på OECD's ekspertise inden for strukturreformer og økonomiske resultater, og hensigten er at give beslutningstagerne et sæt konkrete anbefalinger vedrørende reformområder med henblik på at fremme væksten. For hvert land er der identificeret fem politiske prioriteter ud fra, om de kan forbedre den langsigtede materielle levestandard gennem højere produktivitet og beskæftigelse.

Prioriteterne i strukturreformerne dækker et bredt spektrum af produkt‑ og arbejdsmarkedsregler, uddannelse, skattesystemer og sociale systemer, handels‑ og investeringsregler og innovationspolitikker. Denne rapport for OECD‑landene har været offentliggjort hvert år siden 2005, og siden 2011 har den også dækket Brasilien, Kina, Indien, Indonesien, Rusland og Sydafrika (BRIIKS‑landene). "På vej mod vækst"‑rapporterne har bidraget til G20's almindelige arbejdsprogram med henblik på at opnå en stærk, bæredygtig og afbalanceret vækst.

Denne foreløbige rapport gennemgår de væsentligste vækstudfordringer, OECD‑landene og de større lande uden for OECD står over for, og gør status over de sidste to års fremgang med hensyn til at vedtage strukturelle politiske reformer for at imødegå dem (kapitel 1). Dette undersøges i lyset af de landespecifikke prioriteringer, som er identificeret i tidligere udgaver af "På vej mod vækst". De potentielle effekter af reformer i forhold til politiske målsætninger ud over vækst i BNP behandles også, og der fokuseres på konsolidering af de offentlige finanser, indsnævring af ubalancer på betalingsbalancen og reduktion af indkomstuligheden.

Rapporten opdaterer også OECD's produktmarkedsreguleringsindikatorer (PMR), der måler situationen for regulatoriske barrierer for konkurrencen i forskellige erhvervssektorer som f.eks. netværksindustrier (energi, telekommunikation og transport), liberale erhverv og detaildistribution (kapitel 2). Disse indikatorer er blevet meget udbredt blandt nationale regeringer samt internationale organisationer og den akademiske verden.

Vigtige politiske budskaber

Fremskridt og udfordringer i politiske reformer

Krisen har lagt en dæmper på den potentielle vækst i mange udviklede økonomier, mens nogle udviklingsøkonomier løber ind i flaskehalse. En tilbagevenden til en sund og bæredygtig vækst kræver ambitiøse og omfattende strukturreformer, som dækker en bred vifte af politikområder.

Regeringerne har på trods af udfordringen med at gennemføre reformer i en tid med afdæmpet vækst fortsat gjort fremskridt på mange fronter. Hastigheden er i de sidste to år faldet noget på de områder, som er dækket af OECD politiske anbefalinger, men ligger overordnet set stadig et stykke over den hastighed, der sås før krisen. Reformintensiteten er fortsat højest i eurolandene, som er under direkte markedspres eller underlagt økonomiske hjælpeprogrammer.

I forhold til reformer, som har til hensigt at fremme produktiviteten, er der nu mere fokus på handlinger, som skal øge effektiviteten i den offentlige sektor, forbedre uddannelsesresultaterne og lempe produktmarkedsreguleringen, mens der er noget mindre fokus på skat og infrastruktur. I forhold til arbejdsmarked og socialpolitik er reformhastigheden intensiveret på områder som tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, programmer, som giver indkomststøtte og jobsøgningsbistand, samt jobbeskyttelseslovgivning.

På trods af nylige forbedringer i de økonomiske udsigter står landene fortsat over for udfordringer på forskellige strukturelle områder. En række OECD‑lande konfronteres med langsommere vækst på trods af relativt store investeringer i vidensbaseret kapital og en tertiær uddannelsessektor af god kvalitet (Australien, Canada, New Zealand, Storbritannien og Schweiz).

I de nye vækstlande (Brasilien, Kina, Chile, Indonesien, Indien, Mexico, Rusland, Tyrkiet og Sydafrika) er de væsentligste politiske prioriteter at forbedre adgangen til kvalitetsuddannelse, at gøre noget ved flaskehalsene i den fysiske og juridiske infrastruktur og i de fleste tilfælde at få flere arbejdstagere i beskæftigelse i den formelle sektor.

Vedvarende høj ledighed er en bekymring, som ses i det meste af Europa, men især i de syd‑ og centraleuropæiske lande, hvor langtidsledigheden fortsat er høj, selvom den gennemsnitlige ledighed er faldet siden krisen. Medvirkende faktorer, som varierer fra land til land, er forskellige barrierer for jobskabelse og arbejdstagermobilitet samt utilstrækkelig støtte til jobsøgning og kompetenceudvikling. I de sydlige eurolande, som er hårdest ramt af krisen, ville mere ambitiøse produktmarkedsreformer bidrage til at forstærke virkningen af de betydelige arbejdsmarkedsreformer, som er gennemført i de senere år.

I nogle OECD‑lande, som står over for en særligt hurtig aldring af befolkningen (Tyskland, Japan og Korea), er en væsentlig udfordring at få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet og sikre, at de bliver fuldt integreret, og derudover er der behov for at øge produktiviteten inden for tjenesteydelser.

I lande, hvor indkomstuligheden er særligt høj, bør man i de politiske tiltag prioritere at bidrage til at indsnævre indkomstfordelingen, selvom det kan tage tid. På den anden side er det usandsynligt, at tiltag, som fremmer væksten i lande, der står over for de største ubalancer på betalingsbalancen, vil bidrage meget til at indsnævre disse ubalancer.

Fremskridt med hensyn til en reduktion af de regulatoriske barrierer for konkurrence

Produktmarkedsregulering er afgørende for velfungerende markedsbaserede økonomier, ikke mindst for at beskytte markedets integritet, men også for at opfylde mål for miljø, sundhed og sikkerhed. På alle produktmarkeder, hvor der er konkurrence, bør regelværket dog fremme og ikke hæmme konkurrencen.

Det betyder mere konkret reformer af regler, som skaber barrierer for at komme ind på markedet, begrænser firmaernes mulighed for at konkurrere på markedet, mindsker leverandørernes incitament til at konkurrere eller begrænser valgmulighederne for og informationen til forbrugerne.

2013‑opdateringen af OECD's PMR‑indikatorer viser, at reformerne på dette område er gået noget langsommere i de sidste fem år, og den tendens var allerede tydelig. Ikke desto mindre har flere lande i de sidste fem år gennemført væsentlige reformer – især Grækenland, Polen, Portugal og Slovakiet.

Generelt har landene i de sidste fem år gjort flere fremskridt med hensyn til at lette restriktionerne for salg af statslige ejerandele, mindske virkningen af priskontroller på konkurrencen, strømline administrative procedurer for nye virksomheder, forbedre adgangen til information om regler og udfase praksis, som diskriminerer udenlandske leverandører.

De regulatoriske barrierer for konkurrencen er stadig høje på en række områder, selvom der siden 1990'erne er sket betydelige fremskridt med hensyn til at nedbryde dem. De områder, hvor der er mest plads til forbedringer i lande i og uden for OECD, er offentligt ejerskab og styring af statsejede virksomheder samt regulatoriske barrierer for at komme ind i et netværk og for liberale erhverv.

Summary of
OECD (2014), Economic Policy Reforms 2014: Going for Growth Interim Report, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/growth-2014-en

© OECD

Dette sammendrag er ikke en officiel OECD oversættelse.

Reproduktion af dette sammendrag er kun tilladt på betingelse af, at OECD copyright og titel på den originale publikation nævnes.

Sammendrag på flere sprog er oversatte uddrag af OECD publikationer, der oprindeligt blev publiceret på engelsk og fransk.

De er gratis tilgængelige på OECD Online Bookshop www.oecd.org/bookshop

For yderligere oplysninger kan man kontakte afdelingen OECD Rettigheder og Oversættelser, Direktoratet for Offentlige Anliggender og Kommunikation på rights@oecd.org eller pr. fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Besøg vores website www.oecd.org/rights