OECD >Multilingual Summaries

Economic Policy Reforms 2014: Going for Growth Interim Report

Summary in Finnish

Talouspolitiikan uudistukset vuonna 2014: Tavoitteena kasvu ‑osavuosiraportti

Suomenkielinen tiivistelmä

"Tavoitteena kasvu" ‑viitekehys hyödyntää OECD:n rakennepoliittisten uudistusten ja taloudellisten tulosten asiantuntemusta tarjoten päättäjille konkreettisia uudistussuosituksia kasvun tukemiseen. Kullekin maalle on määritetty viisi poliittista painopistettä, jotka perustuvat maiden kykyyn parantaa pitkän tähtäimen aineellista elintasoa korkeamman tuottavuuden ja työllisyysasteen kautta.

Rakenneuudistuksen painopisteet kattavat laajalti tuote‑ ja työmarkkinoiden säännöstelyn, koulutus‑, harjoittelu‑, vero‑ ja etuusjärjestelmät, kauppaa ja sijoittamista koskevat säännöt sekä innovaatiopolitiikan. Tämä vuosittainen raportti on julkistettu OECD‑maissa vuodesta 2005 lähtien, ja vuodesta 2011 lähtien siihen on lisätty myös Brasilia, Kiina, Intia, Indonesia, Venäjä ja Etelä‑Afrikka (BRIICS‑maat). "Tavoitteena kasvu" ‑raportit ovat toimineet G20‑maiden virallisen työohjelman tukena vahvan, kestävän ja vakaan kasvun saavuttamiseksi.

Tässä osavuosiraportissa käydään läpi OECD‑maiden sekä tärkeimpien OECD:hen kuulumattomien maiden kasvuun liittyvät haasteet ja arvioidaan kahden viime vuoden aikana tehtyjen rakennepoliittisten uudistusten edistymistä näiden haasteiden selvittämiseksi (luku 1). Näitä kohtia tarkastellaan "Tavoitteena kasvu" ‑raportin edellisissä julkaisuissa määriteltyjen tärkeimpien maakohtaisten painopisteiden valossa. Raportissa käsitellään myös uudistusten mahdollisia vaikutuksia muihin poliittisiin tavoitteisiin kuin BKT:n kasvuun julkisen talouden vakauttamiseen, vaihtotaseen tasapainottamiseen ja tuloerojen pienentämiseen keskittyen.

Raportissa päivitetään myös OECD:n tuotemarkkinoiden sääntelyn indikaattorit, jotka mittaavat kilpailun lainsäädännöllisiin esteisiin liittyviä asenteita useilla eri liiketoimintasektoreilla, kuten jakeluverkkokeskeisillä toimialoilla (energia, televiestintä ja liikenne), ammatillisissa palveluissa ja vähittäismyynnin jakelussa (osio 2). Kansalliset hallitukset sekä kansainväliset organisaatiot ja yliopistot ovat ottaneet nämä indikaattorit laajalti käyttöönsä.

Tärkeimmät poliittiset viestit

Poliittisten uudistusten edistyminen ja haasteet

Kriisi on heikentänyt monien kehittyneiden markkinoiden mahdollista kasvua joidenkin kehittyvien markkinoiden kasvun puolestaan hidastuessa. Paluu terveeseen ja kestävään kasvuun vaatii kunnianhimoisia ja kattavia rakenneuudistuksia politiikan useilla eri alueilla.

Hallitukset ovat jatkaneet edistystään monilla rintamilla maltillisessa kasvuympäristössä tapahtuvien uudistusten tuomasta haasteesta huolimatta. OECD:n poliittisten suositusten kattamilla alueilla toteutettujen toimien vauhti on hidastunut jossain määrin kahden viime vuoden aikana pysyen kuitenkin nopeampana kuin ennen kriisiä. Uudistusten intensiteetti on pysynyt suurimpana euro‑alueen maissa markkinoihin kohdistuvien suorien paineiden alla tai taloudellisten avustusohjelmien vaikutuksesta.

Tuottavuuden tehostamiseen tähtäävien uudistusten suhteen on keskitytty enemmän julkissektorin tehokkuutta parantaviin toimiin koulutusta koskevien tulosten parantamiseksi ja tuotemarkkinoiden säännöstelyn helpottamiseksi ja jossain määrin vähemmän verotukseen ja infrastruktuuriin. Työmarkkinoilla ja sosiaalipolitiikassa uudistustoimet ovat olleet tehokkaampia esim. varhaiseläkejärjestelmien, tulotukea ja työnhaun avustusta tarjoavien ohjelmien sekä työsuojelulainsäädännön alueilla.

Taloudellisen tilanteen parantumisesta huolimatta jotkut maat kohtaavat yhä haasteita useilla eri rakenteellisilla alueilla. Monet OECD‑maat kärsivät tuottavuuden kasvun hidastumisesta huolimatta suhteellisen suurista tietoon perustuvaan pääomaan kohdistuvista sijoituksista ja laadukkaasta korkea‑asteen koulutuksesta (Australia, Kanada, Uusi‑Seelanti, Yhdistynyt kuningaskunta ja Sveitsi).

Kehittyvien markkinoiden maiden (Brasilia, Kiina, Chile, Indonesia, Intia, Meksiko, Venäjä, Turkki, ja Etelä‑Afrikka) kohdalla tärkeimpiin poliittisiin painopisteisiin kuuluu tarve parantaa laadukkaan koulutuksen mahdollisuutta, selvittää fyysisten ja oikeudellisten infrastruktuurien ongelmakohdat ja useimmissa tapauksissa saada viralliselle sektorille lisää työntekijöitä.

Alati korkea työttömyysaste on huolenaihe, joka koskettaa suurinta osaa Eurooppaa, mutta erityisesti Etelä‑ ja Keski‑Euroopan maita, joissa pitkäaikaistyöttömyysaste on edelleen korkea jopa maissa, joissa työttömien keskimäärä on vähentynyt kriisin jälkeen. Myötävaikuttaviin tekijöihin, jotka vaihtelevat maasta riippuen, kuuluu työpaikkojen luomiseen ja työntekijöiden liikkuvuuteen liittyvät erilaiset esteet sekä työnhaun ja taitojen kehittämisen riittämätön tuki. Eteläisissä euro‑alueen maissa, jotka ovat kärsineet kriisistä eniten, tuotemarkkinoiden tarmokkaammat uudistukset auttaisivat tehostamaan työmarkkinoilla viime vuosien aikana toteutettuja merkittäviä uudistuksia.

Niissä OECD‑maissa, joissa väestö ikääntyy erityisen nopeasti (Saksa, Japani ja Korea), naisten saaminen työmarkkinoille ja heidän täydellisen integroitumisensa takaaminen on yhä yksi tärkeimmistä haasteista yhdessä palvelujen tuottavuuden tehostamisen kanssa.

Maissa, joissa tuloerot ovat erityisen suuret, poliittisiin painopisteisiin kohdistettavien toimien tulee keskittyä pääasiassa tuloerojen pienentämiseen, vaikka se voikin viedä aikaa. Toisaalta toimet kasvun tehostamiseksi maissa, joissa vaihtotaseen epätasapaino on suurin, eivät todennäköisesti juurikaan auta tämän epätasapainon pienentämisessä.

Kilpailun lainsäädännöllisten esteiden vähentämisessä saavutettu edistys

Tuotemarkkinoiden säännöstely on keskeistä hyvin toimivissa markkinatalouksissa, eikä vähiten markkinoiden eheyden suojelemiseksi, vaan myös ympäristöön, terveyteen ja turvallisuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi. Tuotemarkkinoiden kaikilla alueilla, joilla kilpailu on mahdollista, sääntely‑ympäristön tulee kuitenkin pikemminkin edistää kuin estää kilpailua.

Tämä merkitsee erityisesti sellaisten säännösten uudistamista, jotka luovat esteitä markkinoille pääsyyn, rajoittavat yritysten kilpailukykyä markkina‑alueen sisällä, vähentävät toimittajien kilpailualoitteita tai rajoittavat kuluttajille tarjottavia vaihtoehtoja tai tietoja.

OECD:n tuotemarkkinoiden sääntelyn indikaattoreiden vuoden 2013 päivitys osoittaa, että uudistukset tällä alueella ovat hidastuneet viimeisten viiden vuoden aikana, mutta tämä suuntaus olikin jo havaittavissa. Siitä huolimatta monet maat – erityisesti Kreikka, Puola, Portugali ja Tšekin tasavalta – toteuttivat merkittäviä uudistuksia viimeisten viiden vuoden aikana.

Yleisesti ottaen maat ovat viimeisten viiden vuoden aikana edistyneet enemmän valtion omistusosuuksien myyntiin liittyvien rajoitusten lievittämisessä, kilpailuun liittyvän hintasääntelyn vaikutusten vähentämisessä, startup‑yritysten hallinnollisten menettelyjen selkeyttämisessä, pääsyn helpottamisessa säännöksiä koskeviin tietoihin ja ulkomaisia toimittajia syrjivien menettelyjen käytöstä poistamisessa.

Kilpailuun liittyviä lainsäädännöllisiä esteitä ilmenee yhä paljon monilla alueilla, vaikka niiden vähentämisessä onkin 1990‑luvun keskivaiheilta lähtien tapahtunut merkittävää edistystä. Alueisiin, joilla parantamisen varaa on eniten sekä OECD‑maissa että OECD:hen kuulumattomissa maissa, sisältyy julkinen omistajuus, valtionyhtiöiden hallinta sekä jakeluverkon ja ammatillisten palveluiden tarjoamisen aloittamiseen liittyvät lainsäädännölliset esteet.

Summary of
OECD (2014), Economic Policy Reforms 2014: Going for Growth Interim Report, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/growth-2014-en

© OECD

Tämä yhteenveto ei ole virallinen OECD-käännös.

Tämän yhteenvedon kopioiminen on sallittua sillä edellytyksellä, että OECD:n tekijänoikeudet ja alkuperäisen julkaisun nimi mainitaan.

Monikieliset yhteenvedot ovat käännettyjä otteita OECD:n julkaisuista, jotka on julkaistu alun perin englanniksi ja ranskaksi.

Julkaisuja on saatavilla maksutta OECD:n verkkokirjastossa osoitteessa www.oecd.org/bookshop

Lisätietoja antaa: OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate Sähköposti:, rights@oecd.orgfaksinumero: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Vieraile osaston verkkosivuilla osoitteessa www.oecd.org/rights