OECD >Multilingual Summaries

Economic Policy Reforms 2014: Going for Growth Interim Report

Summary in Hungarian

Gazdaságpolitikai reformok 2014‑ben: A növekedés jegyében – Időközi jelentés

Összefoglalás magyarul

„A növekedés jegyében” c. kiadvány az OECD strukturális politikai reformokkal és gazdasági teljesítménnyel kapcsolatos szakvéleménye alapján fogalmaz meg konkrét ajánlásokat a politikai döntéshozók számára a növekedés serkentéséhez. Az elemzés minden ország számára öt politikai prioritást határoz meg aszerint, hogy azok milyen mértékben képesek az anyagi életszínvonal hosszú távon történő javítására a termelékenység és a foglalkoztatottság növelése révén.

A strukturális reformok prioritásai általában véve a termék‑ és munkaerő‑piaci szabályozást, az oktatást és képzést, az adó‑ és járulékrendszereket, a kereskedelmi és beruházási szabályokat, valamint az innovációs politikákat ölelik fel. A jelentés 2005 óta minden évben megjelenik az OECD‑országok vonatkozásában, 2011 óta pedig Brazíliát, Kínát, Indiát, Indonéziát, Oroszországot és Dél‑Afrikát (az ún. BRIICS‑országokat) is magában foglalja. „A növekedés jegyében” c. jelentések megállapításai a G20‑as országok erős, fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés elérésére irányuló rendes munkaprogramjában is szerepet kapnak.

Az időközi jelentés áttekinti az OECD‑országok és a nagyobb nem OECD‑országok előtt álló növekedési kihívásokat, és számba veszi a kihívások kezelését célzó strukturális politikai reformok bevezetése terén az elmúlt két évben elért előrehaladást (1. fejezet). Ennek vizsgálatára „A növekedés jegyében” c. jelentés korábbi kiadásaiban meghatározott országspecifikus prioritások irányvonalának fényében kerül sor. A GDP‑növekedés kivételével a politikai célkitűzések reformjának potenciális hatásait is tárgyalja, a hangsúlyt az államháztartási konszolidációra, a folyó fizetési mérleg egyensúlyhiányának csökkentésére, valamint a jövedelmi egyenlőtlenségek csökkentésére helyezve.

A jelentés az OECD termékpiaci szabályozási mutatószámait is aktualizálja, mely mutatószámok a versenyt gátló szabályozások mértékét mérik a különféle üzleti szektorokban, mint például a hálózati iparágakban (energia, telekommunikáció és közlekedés), valamint a szakszolgáltatások és a kiskereskedelem terén (2. fejezet). Ezeket a mutatószámokat ma már széles körben alkalmazzák a nemzeti kormányok, a nemzetközi szervezetek, valamint az akadémiai szektor.

A legfőbb politikai üzenetek

A politikai reformok terén elért előrehaladás és a kihívások

A válság számos fejlett gazdaságban visszavetette a potenciális növekedést, míg néhány feltörekvő gazdaság szűk keresztmetszetekbe ütközik. Az egészséges, fenntartható növekedésre való visszaálláshoz ambiciózus, átfogó, sokféle politikai területet lefedő strukturális reformok szükségesek.

A kormányzatok számos fronton értek el előrehaladást a visszafogott növekedési környezetben végzett reformtevékenységgel együtt járó kihívások ellenére is. Az OECD politikai ajánlásai által érintett területeken tett intézkedések üteme lassult valamelyest az elmúlt két évben, de összességében még mindig jóval meghaladja a válság előtt megfigyelt ütemet. A reformok intenzitása a közvetlen piaci nyomás alatt álló vagy pénzügyi segélyprogramok által támogatott eurótérségi országokban maradt a legnagyobb.

A termelékenység ösztönzését célzó reformok vonatkozásában nagyobb hangsúly helyeződött az állami szektor hatékonyságának növelését, az oktatási kimenetek javítását és a termékpiaci szabályozások enyhítését szolgáló intézkedésekre, míg némileg kisebb hangsúlyt kapott az adózás és az infrastruktúra. A munkaerő‑piaci és szociális politikák területén intenzívebb reformtevékenység volt megfigyelhető többek között a korkedvezményes nyugdíjprogramok, a jövedelemtámogatási és az álláskeresést segítő programok, valamint a foglalkoztatásvédelmi szabályozások terén.

A javuló gazdasági kilátások ellenére az országok még mindig kihívásokkal néznek szembe a különféle strukturális területeken. Számos OECD‑ország a termelékenységnövekedés lassulását tapasztalja a tudásalapú tőkébe és a minőségi felsőoktatásba tett viszonylag nagy összegű beruházások ellenére is (Ausztrália, Kanada, Új‑Zéland, Egyesült Királyság és Svájc).

A feltörekvő piaci országok (Brazília, Kína, Chile, Indonézia, India, Mexikó, Oroszország, Törökország és Dél‑Afrika) esetében a legfontosabb politikai prioritások közé a minőségi oktatáshoz való hozzáférés javítása, a fizikai és a jogi infrastruktúra szűk keresztmetszeteinek megszüntetése, és – az esetek túlnyomó részében – a formális szektorban foglalkoztatottak számának növelése tartozik.

A tartósan magasan munkanélküliség Európa legnagyobb részét sújtó probléma, ám különösen aggályos a helyzet a dél‑ és a közép‑európai országokban, ahol a hosszú távú munkanélküliség továbbra is magas szintet mutat, még ott is, ahol az átlagos munkanélküliségi ráta csökkent a válság óta. Az ehhez hozzájáruló, országonként eltérő tényezők között megtalálhatók a munkahelyteremtést és a munkavállalók mobilitását gátló különféle akadályok, valamint az álláskereséshez és a készségfejlesztéshez nyújtott támogatás elégtelen volta. A válság által legerősebben sújtott déli euró‑övezeti országokban az élénkebb termékpiaci reformok elősegítenék az elmúlt években bevezetett jelentős munkaerő‑piaci reformok hatásának fokozását.

A lakosság különösen gyors öregedése által érintett OECD‑országokban (Németországban, Japánban és Koreában) az egyik legnagyobb kihívás továbbra is a nők munkaerő‑piaci részvételének növelése és teljes integrációjuk biztosítása, valamint a szolgáltatások termelékenységének fokozása.

Azokban az országokban, ahol különösen nagyok a jövedelmi egyenlőtlenségek, a politikai prioritások terén tett intézkedéseknek elsősorban a jövedelemeloszlás szűkítését kell elősegíteniük, bár ez némi időbe telhet. Más részről viszont azokban az országokban, amelyekben a legnagyobb a folyó fizetési mérleg egyensúlyhiánya, a növekedés serkentése érdekében tett intézkedések összességében valószínűleg nem járulnak nagy mértékben hozzá ezen egyensúlyhiányok csökkentéséhez.

A versenyt gátló szabályozások csökkentése terén elért előrehaladás

A termékpiaci szabályozás elengedhetetlen a jól működő piacalapú gazdaságokban, elsősorban a piac integritásának megóvása, de ugyanakkor a környezet‑, egészség‑ és munkavédelmi célkitűzések elérése érdekében is. Azonban minden termékpiaci területen, ahol lehetséges a verseny, a szabályozási környezetnek sokkal inkább ösztönöznie, semmint gátolnia kell a versenyt.

Konkrétabban ez azon szabályozások megreformálását jelenti, amelyek akadályozzák a piacra való belépést, korlátozzák a cégek versenyzési képességét egy adott piacon, csökkentik a szállítók számára biztosított versenyösztönzőket, vagy korlátozzák a fogyasztók választási lehetőségeit és az információ elérhetőségét.

Az OECD 2013‑as aktualizált termékpiaci szabályozási mutatószámai azt mutatják, hogy az e területen végzett reformtevékenység az elmúlt öt évben lelassult; ez a trend már eddig is nyilvánvaló volt. Ennek ellenére több ország is vezetett be komoly reformokat az elmúlt öt év során – elsősorban Görögország, Lengyelország, Portugália és Szlovákia.

Általában véve elmondható, hogy az országok az elmúlt öt évben nagyobb előrehaladást értek el az állami érdekeltségek eladására vonatkozó korlátozások enyhítése, az árszabályozások versenyre gyakorolt hatásának csökkentése, az induló vállalkozások adminisztratív terheinek mérséklése, a szabályozásokkal kapcsolatos információk elérhetőségének javítása, valamint a külföldi beszállítókat diszkrimináló gyakorlatok fokozatos megszüntetése terén.

Több területen még így is sok a versenyt gátló szabályozás, pedig az 1990‑es évek közepe óta már jelentős előrehaladás történt a csökkentésük irányában. Ahol mind az OECD‑országokban, mind a nem OECD‑országokban bőven lenne még hová fejlődni, az az állami tulajdon és az állami tulajdonú vállalatok irányítása, valamint a hálózati és a szakszolgáltatások piacára való belépést gátló szabályozások területe.

Summary of
OECD (2014), Economic Policy Reforms 2014: Going for Growth Interim Report, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/growth-2014-en

© OECD

Ez az összefoglalás nem hivatalos OECD fordítás.

Ez az összefoglalás abban az esetben másolható, ha megemlítésre kerül az OECD szerzői joga és az eredeti kiadvány címe.

A többnyelvű összefoglalások az eredetileg angol ill. francia nyelvű OECD kiadványok kivonatos fordításai.

Az OECD on-line könyvesboltban díjmentesen állnak rendelkezésre: www.oecd.org/bookshop

További információ kérhető a Közügyi és Kommunikációs Igazgatóság Jogi és Fordítási Csoportjától: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Látogasson el honlapunkra: www.oecd.org/rights