OECD >Multilingual Summaries

Economic Policy Reforms 2014: Going for Growth Interim Report

Summary in Slovenian

Reforme ekonomske politike v letu 2014: Vmesno poročilo Prizadevanja za rast

Povzetek v slovenščini

Poročilo »Prizadevanja za rast« temelji na strokovnem znanju in izkušnjah OECD o reformah strukturne politike in gospodarski uspešnosti, ki jih v obliki konkretnih priporočil za spodbujanje rasti posreduje oblikovalcem politike. Za vsako državo je opredeljenih pet prednostnih nalog politike ob upoštevanju njene sposobnosti za izboljšanje dolgoročnega materialnega življenjskega standarda z večjo produktivnostjo in zaposlovanjem.

Prednostne naloge strukturne reforme v širšem smislu zajemajo ureditev trga proizvodov in dela, izobraževanje in usposabljanje, sistem davkov in socialnih prejemkov, trgovinsko in naložbeno zakonodajo ter inovacijske politike. Od leta 2005 se to poročilo vsako leto objavi za države OECD, od leta 2011 pa vključuje tudi Brazilijo, Kitajsko, Indijo, Indonezijo, Rusijo in Južno Afriko (države BRIICS). Poročila »Prizadevanja za rast« bogatijo redni delovni program skupine G20 za močno, trajno in uravnoteženo rast.

V tem vmesnem poročilu so ocenjeni glavni izzivi za rast, s katerimi se spopadajo države OECD in pomembnejše države zunaj OECD, ter napredek pri njihovi obravnavi v zadnjih dveh letih pri sprejemanju reform strukturne politike (poglavje 1). Preučujejo se glede na bistvene prednostne naloge posameznih držav, ki so bile opredeljene v preteklih izdajah »Prizadevanj za rast«. Obravnavani so tudi morebitni učinki reform na druge cilje politike, ne zgolj na rast BDP, s poudarkom na konsolidaciji javnih financ, zmanjševanju neuravnoteženosti tekočih računov in zmanjšanju neenakosti dohodka.

V poročilu so posodobljeni tudi kazalniki ureditve trga proizvodov OECD, ki merijo položaj zakonskih ovir za konkurenco v različnih poslovnih sektorjih, kot so mrežne dejavnosti (energetika, telekomunikacije in promet), strokovne storitve in maloprodajna distribucija (poglavje 2). Te kazalnike so začele v veliki meri uporabljati nacionalne vlade in tudi mednarodne organizacije ter akademski krogi.

Ključna sporočila politike

Napredek in izzivi političnih reform

Kriza je spodkopala potencialno rast številnih naprednih gospodarstev, nekatera gospodarstva v vzponu pa so se znašla v ozkem grlu. Za vrnitev k zdravi in trajnostni rasti so potrebne ambiciozne in celovite strukturne reforme, ki pokrivajo najrazličnejša področja politik.

Kljub potrebnim reformam v okolju zatrte rasti vlade še vedno dosegajo napredek na številnih področjih. Sprejemanje ukrepov na področjih, ki jih zajemajo priporočila OECD glede politike, se je v zadnjih dveh letih nekoliko upočasnilo, vendar je tempo na splošno še vedno precej hitrejši od tistega pred krizo. Intenzivnost reform ostaja največja v državah v območju evra, ki so pod neposrednimi pritiski trga ali vključene v programe finančne pomoči.

Reforme, namenjene povečanju produktivnosti, so bile bolj osredotočene na ukrepe za dvig učinkovitosti javnega sektorja, na izboljšanje izobraževalnih rezultatov in ublažitev ureditve trga proizvodov ter nekoliko manj na obdavčitev in infrastrukturo. Na področjih trga dela in socialnih politik so bili ukrepi reform intenzivnejši na področjih, kot so sheme predčasnega upokojevanja, programi, ki zagotavljajo dohodkovno podporo in pomoč pri iskanju zaposlitve, in tudi zakonodaja o varnosti zaposlitve.

Kljub nedavnim boljšim gospodarskim napovedim se države še naprej spopadajo z izzivi na različnih strukturnih področjih. Kljub razmeroma velikemu vlaganju v kapital znanja in kakovostnemu terciarnemu izobraževanju se številne države OECD srečujejo z upadanjem rasti produktivnosti (Avstralija, Kanada, Nova Zelandija, Združeno kraljestvo in Švica).

V državah z nastajajočimi trgi (Brazilija, Kitajska, Čile, Indonezija, Indija, Mehika, Rusija, Turčija in Južna Afrika) pa so glavne prednostne naloge politike izboljšanje dostopa do kakovostnega izobraževanja, obravnava ozkih grl fizične in pravne infrastrukture ter v večini primerov večji prehod delavcev v sektor formalne zaposlitve.

Vztrajno visoka stopnja brezposelnosti je zaskrbljujoča v večjem delu Evrope, še zlasti pa v državah južne in srednje Evrope, v katerih ostajajo stopnje dolgotrajne brezposelnosti visoke tudi tam, kjer se je povprečna brezposelnost po krizi zmanjšala. Dejavniki, ki prispevajo k temu in se med državami razlikujejo, vključujejo različne ovire pri ustvarjanju delovnih mest in mobilnosti delavcev, pa tudi nezadostno podporo pri iskanju zaposlitve in razvijanju sposobnosti. V južnih državah območja evra, ki jih je kriza najmočneje prizadela, bi korenitejše reforme trga proizvodov pomagale povečati učinek močnih reform trga dela, ki so bile izvedene v zadnjih letih.

V nekaterih državah OECD, ki se spopadajo s posebno hitrim staranjem prebivalstva (Nemčija, Japonska in Koreja), je eden ključnih izzivov povečanje deleža žensk na trgu dela in zagotovitev, da bi ostale v celoti vključene, skupaj s potrebo po povečanju produktivnosti v storitvah.

V državah, v katerih je dohodkovna neenakost posebno velika, bi morali ukrepi v zvezi s prednostnimi nalogami politike večinoma zožiti porazdelitev dohodka, čeprav bo za to morda potrebno več časa. Po drugi strani pa je malo verjetno, da bi ukrepi, sprejeti za povečanje rasti v državah, ki se spopadajo z največjo neuravnoteženostjo tekočih računov, na splošno znatneje prispevali k zmanjševanju teh neuravnoteženosti.

Napredek, dosežen pri zmanjševanju zakonskih ovir za konkurenco

Ureditev trga proizvodov je bistvena za dobro delovanje tržnih gospodarstev, vendar ne samo za varovanje celovitosti trga, temveč tudi za doseganje okoljskih, zdravstvenih in varnostnih ciljev. Na vseh področjih trga proizvodov, kjer je mogoča konkurenca, morajo zakonodajne ureditve konkurenco spodbujati in je ne zavirati.

Konkretno to pomeni reformiranje predpisov, ki ustvarjajo ovire za vstop na trg, omejujejo možnosti podjetij za konkurenco znotraj trga, zmanjšujejo spodbude dobaviteljev za konkuriranje ali omejujejo možnosti in informacije, ki so na voljo potrošnikom.

Kazalniki ureditve trga proizvodov OECD, ki so bili posodobljeni leta 2013, kažejo, da so se reforme na tem področju v zadnjih petih letih upočasnile, trend pa je bil že očiten. Kljub temu so nekatere države v zadnjih petih letih izvedle pomembne reforme – zlasti Grčija, Poljska, Portugalska in Slovaška.

Na splošno so države v zadnjih petih letih dosegle večji napredek pri ublažitvi omejitev prodaje vladnih deležev, zmanjšanju vpliva nadzora cen na konkurenco, racionalizaciji upravnih postopkov za ustanavljanje podjetij, izboljšanju dostopa do informacij o predpisih in opuščanju praks, ki pomenijo diskriminacijo tujih dobaviteljev.

Zakonske ovire za konkurenco ostajajo velike na številnih področjih, čeprav je bil od sredine devetdesetih let prejšnjega stoletja dosežen velik napredek pri njihovem zmanjševanju. Področja, na katerih je največji manevrski prostor za izboljšave v državah OECD in državah zunaj OECD, vključujejo javno lastništvo in upravljanje podjetij v državni lasti, pa tudi zakonske ovire za vstop v omrežje ter strokovne storitve.

Summary of
OECD (2014), Economic Policy Reforms 2014: Going for Growth Interim Report, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/growth-2014-en

© OECD

Ta povzetek ni uradni prevod OECD.

Reproduciranje tega povzetka je dovoljeno pod pogojem, da so navedene avtorske pravice OECD in naslov originalne publikacije.

Večjezični povzetki so prevedeni izvlečki publikacij OECD, ki so v izvirniku izdane v angleškem in francoskem jeziku.

Na razpolago so brezplačno v spletni knjigarni OECD www.oecd.org/bookshop

Za več informacij se obrnite na Enoto OECD za pravice in prevode, Direktorat za javne zadeve in komunikacije na: rights@oecd.org ali prek faksa: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Obiščite našo spletno stran www.oecd.org/rights