OECD >Multilingual Summaries

Economic Policy Reforms 2018

Going for Growth Interim Report

Summary in Estonian

Majanduspoliitika reformid 2018

Vaheraport „Majanduskasvu nimel”

Eestikeelne kokkuvõte

Maailmamajanduse aastane SKP kasvumäär on 2018. aastaks kavandatud ligi 4% juures lähedal suurele majanduslangusele eelnenud kasvutempole. Suure ja laiapõhjalise üleilmse majanduskasvu periood loob soodsad tingimused struktuurireformide edukaks rakendamiseks, mis on vajalikud majanduse hoogustumise muutmiseks suuremaks ja jätkusuutlikumaks pikaajaliseks kasvuks kõigi jaoks.

Nende positiivsete lühiajaliste arengute seas, mida endiselt toetab soodne maksu‑ ja rahapoliitika, jäävad poliitikakujundajatele keskmised ja pikemaajalised väljakutsed. Tootlikkuse kasv on endiselt oodatust kehvem. Hoolimata tööhõive kauaoodatud taastumisest, ei ole palgad seni järele tulnud ning paljud haavatavad elanikkonnarühmad seisavad endiselt silmitsi halbade tööturuväljavaadetega. Ebavõrdsus on paljudes riikides püsiv ja pikemaajalises perspektiivis kasvab, mis näitab, et ühiskonna teatud osad ei ole kasvust eriti kasu saanud. Lisaks võivad megatrendid nagu digitaliseerimine, keskkonnamõjud ja demograafia ohustada pikaajalise kasvu jätkusuutlikkust, välja arvatud juhul, kui megatrendide tekitatud poliitiliste väljakutsetega asjakohaselt tegeletakse.

„Majanduskasvu nimel” annab poliitikakujundajatele konkreetsed soovitused valdkondades, mis on kindlaks määratud kui viis peamist riigipõhist prioriteeti, et lahendada keskmise tähtajaga väljakutseid, taaselustada tootmist ja tööhõive kasvu, tagades samal ajal tulu laialdase jaotamise. Prioriteedid määratakse kindlaks, tuginedes OECD ekspertteadmistele struktuuripoliitika reformide ja kaasava majanduskasvu kohta. Kaetud valdkonnad on mitmekülgsed, hõlmates tooteid ja tööturgu käsitlevaid norme, haridust ja koolitust, maksu‑ ja ülekandesüsteeme, aga ka kaubandus‑ ja investeerimispõhimõtteid, füüsilist ja seaduslikku infrastruktuuri ning innovatsioonipoliitikat. Poliitika soovitused on nendes valdkondades esitatud viisil, et moodustada ühtne reformistrateegia, mis on oluline sünergiate ärakasutamiseks, kompromisside haldamiseks ja tagamaks, et tulu jaotatakse aja jooksul laialdaselt. Nii on raamistik „Majanduskasvu nimel” aidanud G20 riike oma struktuurireformide kava elluviimisel, sealhulgas jätkusuutliku ja tasakaalustatud kasvu saavutamisele suunatud strateegiate jälgimisel.

Selles vaheraportis vaadatakse üle struktuurireformide edusammud seoses 2017. aasta raamistikus „Majanduskasvu nimel” kindlaks määratud prioriteetidega.

Poliitika prioriteetide suhtes rakendatud tegevused

Reformide tempo oli 2017. aastal sarnane viimasel kahel aastal täheldatud suhteliselt aeglase tempoga ja allpool vahetult kriisijärgset taset.

Sellest hoolimata on kasutusele võetud kindlakäelisi meetmeid – rohkem kui üht kolmandikku 2017. aastal rakendatud tegevustest saab vaadata kui olulisi samme. Märkimisväärsed näited hõlmavad sotsiaalkaitse tugevdamise reforme Kreekas ja Itaalias, kauaoodatud tööturu reformi Prantsusmaal, olulisi meetmeid lapsehoiuteenuste pakkumise suurendamiseks Jaapanis ning ulatuslikku maksureformi Argentinas, mida rakendatakse järk‑järgult järgmise viie aasta jooksul.

Üldisemalt on reformide intensiivsus varieerunud poliitikavaldkondade lõikes. Oskuste omandamise ja innovatsioonisuutlikkuse tõstmise reformide hulgas võeti kasutusele laiaulatuslikke meetmeid teadus‑ ja arendustegevuse toetamise mahu ja tõhususe suurendamiseks.

Suurem osa äridünaamika edendamiseks ja teadmiste levikuks kasutusele võetud meetmeid keskenduvad füüsilise ja seadusliku infrastruktuuri tugevdamisele, aga ka tooteturueeskirjade konkurentsisõbralikumaks muutmisele.

Tähelepanuväärseid meetmeid on kasutusele võetud sotsiaaltoetuste valdkonnas, mis on oluline sotsiaalse sidususe tagamiseks. Et aidata töötajatel töökohtade ja ‑ülesannete võimalike kiirete muutustega toime tulla, on vaja veel reforme täiendavates valdkondades, nagu aktiivse tööturu ja eluasemepoliitika parandamine, et hõlbustada tööturu arengut ja mobiilsust.

Eripeatükid – indikaatorite ülevaatamine analüüsi „Majanduskasvu nimel” täiendamiseks

Raport hõlmab kahte eripeatükki, kus vaadatakse üle indikaatorid raamistiku „Majanduskasvu nimel” reguleerimisala laiendamiseks: keskkonnasäästliku majanduskasvu ja OECD maksevõimetuskorra indikaatorid.

Seosed keskkonnasäästlikkuse ja majanduskasvu vahel: mida indikaatorid näitavad

SKP pikaajalise tõusu ja heaolu säilitamise võime sõltub muuhulgas, nagu on soovitatud raportis „Majanduskasvu nimel”, suutlikkusest vähendada majandustegevusega seotud negatiivseid mõjusid (nagu reostus), minimeerida keskkonnaga seotud ohtusid ja vähendada toetumist (piiratud) loodusvaradele. Seeläbi on raportis „Majanduskasvu nimel” tagatud süsteemsem lähenemine keskkonnaga seotud katsumustele. Samal ajal on seosed keskkonna, keskkonnapoliitikate ja majanduskasvu vahel keerulised. Sellega seoses vaatleb 2. peatükk olemasolevaid indikaatoreid ning keskkonnaalaste tulemuste ja poliitikate mõõtmise põhjal tehtud värskeid edusamme. Kuna ei ole olemas ühtegi laialt aktsepteeritud keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajat, on keskkonnasäästliku majanduskasvu mõõtmiseks tehtud tähelepanuväärseid edusamme, eriti OECD keskkonnasäästliku majanduskasvu indikaatorite osas, sillutades teed keskkonnasäästliku majanduskasvu ühtsemale käsitlemisele raportis „Majanduskasvu nimel”.

Nõuetekohase turult väljumise hõlbustamiseks: pilguheit uutele OECD maksevõimetuskorra indikaatoritele

Halvasti toimivat maksevõimetuskorda saab seostada kolme tihedalt seotud tööviljakuse langemise allikaga: nn variettevõtete püsimine, mis peaksid muidu turult lahkuma, kapitali vale paigutus ehk ressursside eraldamine väheproduktiivseteks eesmärkideks ning tehnoloogia levitamise peatumine. 3. peatükis esitletakse OECD maksevõimetuskorra värskelt väljatöötatud indikaatoreid, mis võimaldavad raportis „Majanduskasvu nimel” toodud väljumispoliitikate reformisoovituste laiendamist ja peenhäälestamist. Analüüs paljastab olulised riikidevahelised erinevused, mille järgi maksevõimetuskord soodustab mitteelujõuliste ettevõtete nõuetekohast turult väljumist, näidates, et mõnedel riikidel on arenguruumi vahendite eraldamisel ja tootlikkuse parandamisel pankrotiseaduse ja ‑menetluse reformide abil.

Summary of
OECD (2018), Economic Policy Reforms 2018: Going for Growth Interim Report, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/growth-2018-en

© OECD

Käesolev kokkuvõte ei ole OECD ametlik tõlge.

Käesoleva kokkuvõtte kasutamine on lubatud OECD autoriõiguse ja originaalse väljaande pealkirja mainimisel.

Erinevates keeltes kokkuvõtted on väljavõtted OECD esialgsest inglis- ja prantsuskeelsest väljaandest.