OECD >Multilingual Summaries

Education at a Glance 2014

OECD Indicators

Summary in Finnish

Koulutuskatsaus 2014

OECD:n indikaattorit

Suomenkielinen tiivistelmä

Koulutusmahdollisuuksien lisääntymisen hyödyt eivät ole jakaantuneet oikeudenmukaisesti

Koulutuksen saatavuus kasvaa ja erittäin hyvät lukutaidot yleistyvät edelleen, mutta sosioekonomiset erot syventyvät, koska koulutuksen ja osaamisen vaikutus yksilöiden mahdollisuuksiin elämässä on vahvistunut huomattavasti.

Työmarkkinat palkitsevat korkeasta koulutus‑ ja osaamistasosta.

Tarkastellaan työllisyystilannetta. Keskimäärin yli 80 % korkea‑asteen tutkinnon suorittaneista aikuisista on työllistettyjä, kun taas alle keskiasteen koulutuksen saaneista ihmisistä työllistettyjä on alle 60 %. Korkea‑asteen koulutuksen saaneet ihmiset, erityisesti nuoret aikuiset, eivät kuitenkaan ole immuuneja työttömyydelle. OECD‑maissa keskiasteen koulutuksen saaneiden aikuisten keskimääräinen työttömyysaste vuonna 2012 oli 5,0% (vuonna 2008 se oli 3,3 %), mutta 25–34‑vuotiaiden työttömyysaste oli 7,4 % (4,6 % vuonna 2008). Tähän verrattuna työttömyysaste niiden 25–34‑vuotiaiden keskuudessa, joilla ei ole keskiasteen koulutusta nousi 13,6 %:sta vuonna 2008 19,8 prosenttiin vuonna 2012 (ja monissa maissa vielä korkeammalle). Nämä tiedot vahvistavat jälleen, että talouskriisillä oli haitallisin vaikutus nuoriin, matalasti koulutettuihin aikuisiin (Indikaattori A5).

Osaamisen puute vain vahvistaa työttömyyden uhkaa – jopa samalle tasolle koulutettujen ihmisten keskuudessa. Esimerkiksi aikuisten osaamista käsittelevään tutkimukseen osallistuneissa 24 maassa ja alueilla aikuisista, joilla ei ole keskiasteen koulutusta, mutta joiden lukutaito on kohtalainen, oli vuonna 2012 työttömänä keskimäärin 5,8 %. Kun taas niistä aikuisista, joiden koulutus on samantasoinen, mutta lukutaito heikko, työttömänä oli 8 %. Samoin keskiasteen koulutuksen saaneista aikuisista, joilla on heikko lukutaito, 3,9 % oli työttöminä, kun taas lukutaidon korkeimmalle taitotasolle yltävistä työttömiä oli 2,5 % (Indikaattori A5).

Myös tulotiedot kertovat kasvavista eroista koulutuksen "osallisten" ja "osattomien" välillä. OECD‑maissa aikuiset, joilla on korkea‑asteen tutkinto, ansaitsevat noin 70 % enemmän kuin ne, joilla on keskiasteen koulutus. Myös osaamiseroilla on vaikutus tuloihin jopa samalle tasolle koulutettujen ihmisten välillä: aikuisten osaamista käsittelevän tutkimuksen mukaan (Indikaattori A6) korkea‑asteen koulutuksen saanut aikuinen, joka yltää korkeimmalle lukutaidon tasolle, ansaitsee keskimäärin noin 45 % enemmän kuin samoin koulutettu aikuinen, jonka lukutaito sijoittuu matalimmalle tasolle.

Useimmissa maissa koulutukseen liittyvä absoluuttinen sosiaalinen nousu on tavallisempaa kuin sosiaalinen lasku.

Koulutusjärjestelmien laajentaminen monissa OECD‑maissa sekä keskiasteella tai keskiasteen jälkeisessä koulutuksessa, joka ei ole korkea‑asteen koulutusta, että korkea‑asteen koulutuksessa on mahdollistanut 25–34‑vuotiaille vanhempiaan korkeamman koulutustason saavuttamisen. Vuoden 2012 aikuisten osaamista käsittelevään tutkimukseen (aikuisten osaamista kartoittavan kansainvälisen PIAAC‑ohjelman lopputulos) osallistuneissa OECD‑maissa keskimäärin 32 % nuorista kouluttautui vanhempiaan korkeammalle tasolle ja vain 16 % ei ollut yltänyt vanhempiensa koulutustasolle. Kaikissa muissa maissa paitsi Virossa, Saksassa, Norjassa ja Ruotsissa koulutukseen liittyvä absoluuttinen sosiaalinen nousu on tavallisempaa kuin absoluuttinen sosiaalinen lasku. Koulutuksen laajentuminen on ollut erityisen voimakasta Ranskassa, Irlannissa, Italiassa, Koreassa, Espanjassa ja Venäjän federaatiossa, joissa koulutukseen liittyvän sosiaalisen nousun ja laskun ero on vähintään 30 prosenttiyksikköä (Indikaattori A4).

Muut tulokset

Lähes 40 %:lla 25–34‑vuotiaista on nyt korkea‑asteen koulutus, osuus on 15 prosenttiyksikköä korkeampi kuin 55–64‑vuotiaiden keskuudessa (Indikaattori A1).

Korkeimmalle taitotasolle lukutaidossa yltäneiden iäkkäämpien ja nuorten aikuisten ero on keskimäärin noussut kymmenen prosenttiyksikköä (Indikaattori A1).

Suurimmassa osassa OECD‑maita useimpien lasten koulutus alkaa nyt ennen kuin he täyttävät viisi vuotta. Yli kolme neljäsosaa OECD‑maiden neljävuotiaista (84 %) osallistui varhaiskasvatukseen ja alkeisopetukseen; Euroopan unioniin kuuluvissa OECD‑maissa osuus on 89 % neljävuotiaista (Indikaattori C2).

Noin 72 % opiskelijoista, jotka aloittavat keskiasteen koulutuksen, suorittavat aloittamansa ohjelman loppuun saakka ohjelman teoreettisen keston aikana. Jos opiskelijoille annetaan kaksi vuotta lisäaikaa suorittaa keskiasteen opintonsa, keskimäärin 87 % opiskelijoista OECD‑maissa suorittaa opintonsa onnistuneesti kahden vuoden kuluessa määrätystä valmistumisajankohdasta (Indikaattori A2).

Vuonna 2012 OECD‑maiden 15–29‑vuotiaista keskimäärin 49 % osallistui koulutukseen. Jäljellä olevasta 51 %:sta 36 %:lla oli työpaikka, 7 % oli työttömänä ja 8 % oli työvoiman ulkopuolella (Indikaattori C5).

Korkea‑asteen oppilaitokset, ja vähemmässä määrin esiasteen oppilaitokset, saavat suurimman osan rahoituksestaan yksityisistä lähteistä: 31 % ja 19 % samassa järjestyksessä. Oppilaitosten julkinen rahoitus, kaikilla tasoilla yhteensä, nousi vuodesta 2000 vuoteen 2011 kaikissa maissa (paitsi Italiassa), joissa vertailukelpoisia tietoja on käytettävissä. Yksityinen rahoitus lisääntyi kuitenkin vielä nopeammin kolmessa neljäsosassa maista, koska koulutuksen kustannukset jakautuvat useamman kotitalouden kesken (Indikaattori B3).

Samalla kun koulutukseen käytettyjen julkisten varojen osuus kutistui kahdessa kolmasosassa maista vuodesta 2005 vuoteen 2011, lyhempänä ajanjaksona 2008–2011 – talouskriisin kärjistyessä – 16 maassa 31 maasta, joista tietoa on saatavilla, julkiset koulutusmenot kasvoivat nopeammin (tai laskivat hitaammin) kuin kaikkien muiden palveluiden julkiset menot (Indikaattori B4).

Esiasteen opettajilta vaaditaan maisterin tutkinto vain neljässä 35 maasta, joista tietoa on käytettävissä, keskiasteen yleisten aineiden opettajilta maisterin tutkinto vaaditaan 22:ssa 36 maasta, joista tietoa on käytettävissä (Indikaattori D6).

Opettajien ammatillinen kehitys on pakollista koulutuksen kaikilla tasoilla noin kolmessa neljästä OECD‑ ja partnerimaista, joista tietoa on käytettävissä. Vaikka ammatillinen kehitys on pakollista kaikille ylemmän perusasteen opettajille 17 maassa ja vaadittu ylennyksiin ja palkan korotuksiin kahdeksassa maassa, se ei ole pakollista kuudessa maassa (Indikaattori D7).

Vuonna 2012 yli 4,5 miljoonaa opiskelijaa osallistui korkea‑asteen koulutukseen kansalaisuusmaansa ulkopuolella. Australiassa, Itävallassa, Luxemburgissa, Uudessa‑Seelannissa, Sveitsissä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on suurin suhteellinen määrä ulkomaalaisia opiskelijoita prosenttiosuutena kaikista korkea‑asteen koulutukseen ilmoittautuneista (Indikaattori C4).

Summary of
OECD (2014), Education at a Glance 2014: OECD Indicators, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/eag-2014-en

© OECD

Tämä yhteenveto ei ole virallinen OECD-käännös.

Tämän yhteenvedon kopioiminen on sallittua sillä edellytyksellä, että OECD:n tekijänoikeudet ja alkuperäisen julkaisun nimi mainitaan.

Monikieliset yhteenvedot ovat käännettyjä otteita OECD:n julkaisuista, jotka on julkaistu alun perin englanniksi ja ranskaksi.

Julkaisuja on saatavilla maksutta OECD:n verkkokirjastossa osoitteessa www.oecd.org/bookshop

Lisätietoja antaa: OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate Sähköposti:, rights@oecd.orgfaksinumero: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Vieraile osaston verkkosivuilla osoitteessa www.oecd.org/rights