OECD >Multilingual Summaries

Education at a Glance 2014

OECD Indicators

Summary in Norwegian

Et blikk på utdanning 2014

OECD‑indikatorer

Sammendrag på norsk

Fordelene med utvidet tilgang til utdanning deles ikke likt

Tilgang til utdanning fortsetter å øke og andelen av voksne som har høye lese‑ og skriveferdigheter fortsetter å vokse, men sosioøkonomiske skiller blir dypere fordi effekten av utdanning og ferdigheter på livsmulighetene til enkeltpersoner har blitt mye større.

Arbeidsmarkedet belønner høy utdanning og høye ferdigheter

Ta sysselsettingssituasjonen. I gjennomsnitt er 70 % av voksne med tertiær utdanning sysselsatt sammenlignet med mindre enn 60 % av mennesker med lavere enn videregående utdanning. Men mennesker med tertiær utdanning, spesielt unge voksne, er ikke immune mot arbeidsledighet. I gjennomsnitt i OECD‑land var arbeidsledighetsraten blant voksne med tertiær utdanning 5,0 % i 2012 (opp fra 3,3 % i 2008), men blant de mellom 25‑34 år var den 7,4 % (opp fra 4,6 % i 2008). Til sammenligning nådde arbeidsledighetsraten for de mellom 25‑34 år uten videregående utdanning 19,8 % i 2012 (og til og med høyere i noen land), opp fra 13,6 % i 2008. Disse dataene bekrefter igjen at den nylige krisen rammet unge voksne med lav utdanning hardest (Indikator A5).

Mangel på ferdigheter øker bare risikoen for arbeidsledighet – selv blant mennesker med liknende utdanningsnivåer. For eksempel, i gjennomsnitt i 24 land og undernasjonale regioner som deltok i Survey of Adult Skills, var 5,8 % av voksne uten videregående utdanning – men som hadde et moderat nivå av lese‑ og skriveferdigheter – arbeidsledige i 2012, sammenlignet med 8,0 % av voksne med liknende utdanningsnivå, men som hadde lavere lese‑ og skriveferdigheter. Tilsvarende, blant voksne med tertiær utdanning var 3,9 % av de med lavere lese‑ og skriveferdigheter arbeidsledige, sammenlignet med 2,5 % av de med høyest lese‑ og skriveferdigheter (Indikator A5).

Data om inntjening peker også på en økende kløft mellom de som har mye utdanning og de som har mindre utdanning. I OECD‑land tjener voksne med en tertiær grad ca. 70 % mer i gjennomsnitt enn de uten videregående skole. Forskjeller i ferdigheter virker også inn på inntjening, selv blant mennesker med samme utdanningsnivå. I gjennomsnitt tjener en voksen med tertiær utdanning og som besitter det høyeste nivået av lese‑ og skriveferdigheter ca. 45 % mer enn tilsvarende utdannede voksne med det laveste nivået av lese‑ og skriveferdigheter, som målt av Survey of Adult Skills (Indikator A6).

I de flest land er absolutt oppadgående mobilitet innen utdanning mer vanlig enn nedadgående mobilitet

Utvidelsen av utdanningssystemer i mange OECD‑land, både videregående eller høyere ikke‑tertiær utdannelse og tertiære utdanning, har gitt de mellom 25‑34 år en mulighet til å oppnå høyere utdanning enn foreldrene deres. I gjennomsnitt i OECD‑land som deltok i 2012 Survey of Adult Skills (et produkt fra OECDs Programme for the International Assessment of Adult Competencies, eller PIAAC), har 32 % av unge mennesker oppnådd et høyere utdanningsnivå enn foreldrene sine, mens bare 16 % ikke har oppnådd sine foreldres utdanningsnivå. I alle land bortsett fra Estland, Tyskland, Norge og Sverige, er absolutt oppadgående mobilitet innen utdanning mer vanlig enn nedadgående mobilitet. Utvidelsen av utdanning har vært spesielt tydelig i Frankrike, Irland, Korea, Spania og Russland, hvor ulikhetene mellom oppadgående og nedadgående mobilitet er 30 prosentpoeng eller mer (Indikator A4).

Andre funn

Nær 40 % av de mellom 25‑34 år har nå en tertiær utdanning, en andel som er 15 prosentpoeng større enn blant de mellom 55‑64 år (Indikator A1).

Det er en 10 prosentpoengs økning, i gjennomsnitt, mellom andelen av eldre og yngre voksne som oppnår det høyeste nivået av lese‑ og skriveferdigheter (Indikator A1).

I et flertall av OECD‑land begynner nå utdanning godt før barn er 5 år gamle. Mer enn tre fjerdedeler av 4‑åringer (84 %) går i barnehager/førskoler og barneskoler i OECD‑land; 89 % av 4‑åringer fra OECD‑landene som er med i EU gjør det (Indikator C2).

Rundt 72 % av studenter som begynner videregående skole fullfører utdanningen de begynte på innen normert studietid. Å gi studenter to år ekstra til å fullføre videregående utdanning, førte til at 87 % av studentene i gjennomsnitt i OECD‑land fullførte utdanningen to år etter normert studietid (Indikator A2).

I gjennomsnitt i OECD‑land i 2012 var 49 % av de mellom 15‑29 år under utdanning. Av de gjenstående 51 % hadde 36 % jobb, 7 % var arbeidsledige og 9 % var utenfor arbeidsstyrken (Indikator C5).

Tertiære institusjoner, og i mindre grad barnehageinstitusjoner, får de største andelene av midler fra private kilder: 31 % og 19 % respektivt. Offentlig finansiering av utdanningsinstitusjoner, for alle nivåer kombinert, økte mellom 2000 og 2011 i alle land (unntatt Italia) for land det finnes sammenlignbare data for. Men med flere husholdninger som deler utgiftene til utdanning, økte privat finansiering i enda større grad i flere enn tre fjerdedeler av land (Indikator B3).

Mens andelen av offentlige midler som ble viet til utdanning gikk ned i to tredjedeler av land mellom 2005 og 2011, vokste offentlig forbruk på utdanning i løpet av den kortere perioden 2008‑2011 – høyden av den økonomiske krisen – raskere (eller ble redusert saktere) enn offentlig forbruk på alle andre tjenester i 16 av de 31 landene med tilgjengelige data (Indikator B4).

Barnehagelærere må kun ha en mastergrad i 4 av de 35 landene med tilgjengelige data, mens det kreves av videregående lærer som underviser i generelle fag i 22 av de 36 landene med tilgjengelige data (Indikator D6).

Faglig utvikling for lærere er obligatorisk på alle utdanningsnivåer i rundt tre fjerdedeler av OECD‑land og partnerland med tilgjengelige data. Selv om det er påkrevd for alle videregående lærere i 17 land og for forfremmelse og lønnsøkning i 8 land, kreves det ikke i 6 land (Indikator 7).

I 2012 var flere enn 4,5 millioner studenter registrert for tertiær utdanning utenfor hjemlandet sitt. Australia, Østerrike, Luxembourg, New Zealand, Sveits og Storbritannia har den høyeste andelen av internasjonale studenter som en andel av det totale antallet som er under tertiær utdanning (Indikator C4).

Sammendrag av
OECD (2014), Education at a Glance 2014: OECD Indicators, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/eag-2014-en

© OECD

Denne oppsummeringen er ingen offisiell OECD-oversettelse.

Denne oppsummeringen kan reproduseres hvis OECDs copyright og originalens tittel angis.

Flerspråklige oppsummeringer er oversatte utdrag av OECD-publikasjoner opprinnelig utgitt på engelsk og fransk.

Disse er gratis tilgjengelige på OECDs Online Bookshop www.oecd.org/bookshop

For ytterligere informasjon, ta kontakt med OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate, rights@oecd.org eller per faks: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Besøk vårt nettsted www.oecd.org/rights