OECD >Multilingual Summaries

Environment at a Glance 2015

OECD Indicators

Summary in Slovak

Letmý pohľad na životné prostredie 2015

Ukazovatele OECD

Zhrnutie v slovenčine

Od roku 2000 je vidieť pokrok v oblasti emisií obvyklých látok znečisťujúcich ovzdušie, palivovej úspornosti dopravy, energetickej náročnosti, energie z obnoviteľných zdrojov, využívania vody, čistenia odpadových vôd a ochrany biodiverzity. Tento pokrok možno čiastočne vysvetliť spomalením hospodárskej činnosti v dôsledku hospodárskej krízy, ale aj vyšším využívaním nástrojov na riešenie environmentálnych tlakov v krajinách OECD, vrátane daňového zaťaženia s cieľom ovplyvniť spotrebiteľské správanie a internalizovať environmentálne náklady. Environmentálne ohľady sa čoraz viac začleňujú do rozvojovej spolupráce a výskumu a vývoja.

Mnohé z týchto pokrokov sú však stále okrajové a politikám často chýba súdržnosť, čím sa oslabuje úsilie o zníženie negatívnych environmentálnych vplyvov. Krajiny naďalej mnohými spôsobmi podporujú výrobu a spotrebu fosílnych palív a hospodárska činnosť je stále previazaná s emisiami uhlíka a nehospodárnou spotrebou energií a ďalších prírodných zdrojov. Medzi hlavné problémy v budúcnosti patrí zmena klímy a vplyv zhoršovania životného prostredia na zdravie a na budúci rast a rozvoj. Na riešenie týchto problémov sú potrebné prísne politiky a spoľahlivé informácie, najmä keď sa obnoví rast.

Hlavné zistenia

Znečistenie ovzdušia je naďalej zdrojom znepokojenia, pokiaľ ide o klímu a ľudské zdravie.

Emisie skleníkových plynov sa na celom svete zvyšujú, ale v takmer všetkých krajinách OECD došlo medzi rokmi 2000 a 2012 k ich poklesu, čo svedčí o ich celkovom oddelení od hospodárskeho rastu. Tento pokles možno čiastočne vysvetliť spomalením hospodárskej činnosti v dôsledku hospodárskej krízy, ale aj posilnením politík v oblasti klímy a zmenou štruktúry spotreby energie.

Krajiny OECD však vypúšťajú oveľa viac oxidu uhličitého (CO2) na hlavu než väčšina ďalších regiónov sveta, a to 9,6 tony na osobu v porovnaní s 3,4 tony na osobu vo zvyšku sveta. Pri súčasných politikách sa odhaduje, že množstvo celosvetových emisií CO2 dosiahne trojnásobok hodnoty, ktorá je potrebná na obmedzenie dlhodobého zvýšenia globálnej teploty na 2 °C.

Z dôvodu šetrenia energie, nahrádzania palív, kontroly znečisťovania a technického pokroku pokračuje zostupný trend emisií oxidov síry (SOx) a oxidov dusíka (NOx).

V polovici krajín OECD je vyše 90 % obyvateľstva vystavených koncentráciám jemných suspendovaných častíc (PM2,5), pri ktorých prekročení boli pozorované škodlivé účinky na zdravie. Tieto častice prenikajú hlboko do pľúc a môžu obsahovať ťažké kovy a toxické organické látky.

Dopyt po vode sa zvyšuje, spotreba vody však ostáva stabilná.

Odber pitnej vody je ustálený z dôvodu efektívnejšieho využívania a lepších cenových politík, ale aj z dôvodu väčšieho využívania náhradných zdrojov vody, ako je opätovne použitá a odsolená voda. Hoci v mnohých krajinách sa ukazuje relatívne oddelenie odberu vody od rastu HDP, v tretích krajinách sú zdroje pitnej vody pod stredným až vysokým tlakom a v mnohých krajinách sa musia vyrovnávať s miestnym alebo sezónnym nedostatkom vody. Zmena klímy môže tento nedostatok ešte zhoršiť, a to aj v krajinách, ktoré využívajú spoľahlivé zásobovanie vodou.

Takmer 80 % obyvateľstva krajín OECD využíva verejné služby čistenia odpadových vôd. Niekoľko krajín je teraz vystavených vyšším nákladom na modernizáciu starnúcich sietí pre zásobovanie vodou a asanačných sietí. Niektoré musia nájsť iné spôsoby, ako obslúžiť malé alebo izolované osady a zabezpečiť náležitú kontrolu malých nezávislých čistiarní.

Skládkovanie je naďalej hlavným spôsobom likvidácie komunálneho odpadu.

Tvorba komunálneho odpadu sa v prvom desaťročí 21. storočia spomalila. Osoba žijúca v oblasti OECD vytvorí v priemere 520 kg odpadu ročne, čo je o 30 kg menej než v roku 2000, hoci je to stále o 20 kg viac ako v roku 1990. Hoci sa odpad čoraz viac vracia späť do hospodárstva prostredníctvom recyklácie, skládkovanie ostáva hlavným spôsobom likvidácie odpadu v polovici krajín OECD.

Hrozby biodiverzite sa zvyšujú.

Veľa živočíšnych a rastlinných druhov v krajinách OECD je ohrozených, a to najmä v krajinách s veľkým počtom obyvateľov a hustou infraštruktúrou. V Severnej Amerike a Európe sa za posledných 40 rokov znížil počet poľných a lesných vtákov takmer o 30 %. Veľa lesom hrozí degradácia, fragmentácia a zmena ich účelu na iné použitia. Dopyt po dreve na dosiahnutie cieľov týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov má čoraz väčšiu úlohu vo využívaní lesov.

Environmentálny pokrok v hospodárskych odvetviach nie je rovnomerný.

Energetická náročnosť sa v období rokov 2000 – 2014 naďalej zlepšovala. Čoraz viac sa používa energia z obnoviteľných zdrojov, a to najmä v Európe. Obnoviteľné zdroje energie predstavujú 21 % z výroby elektriny v OECD (15,6 % v roku 2000) a takmer 9 % z celkového zásobovania energií (6 % v roku 2000). Fosílne palivá však stále medzi zdrojmi prevládajú (80 %).

Rýchlosť rastu cestnej dopravy vo väčšine krajín OECD prevyšuje hospodársky rast. Úsilie krajín o podporu ekologickejších vozidiel často vyvažuje nárast množstva vozidiel a objemu dopravy, čo vedie k ďalšej spotrebe palív a znečisteniu.

Plocha poľnohospodárskej pôdy sa zmenšila takmer vo všetkých krajinách, rovnako ako objem emisií niektorých skleníkových plynov spojených s poľnohospodárstvom a používanie fosfátových hnojív. Podiel pôdy obhospodarovanej ekologicky však ostáva nízky, tesne vyše 2 %, hoci tento údaj zakrýva značné rozdiely medzi jednotlivými krajinami. Podiely bývajú vyššie v Európskej únii, pričom v niektorých krajinách dosahujú 10 % až 17 %.

Podpora výskumu, vývoju a inováciám sa zvyšuje.

Štátne výdavky na výskum a vývoj určené na životné prostredie sa od roku 2000 zvýšili o vyše 20 % a po hospodárskej kríze v roku 2008 sa vrátili na pôvodnú úroveň rýchlejšie ako celkové štátne výdavky na výskum a vývoj. Ich podiel na celkových štátnych výdavkoch na výskum a vývoj však predstavuje menej než 2 %. Podiel výdavkov na energie z obnoviteľných zdrojov v rámci celkových výdavkov v oblasti energie sa zvýšil z 8 % na 24 %.

Oficiálna rozvojová pomoc (ODA) na environmentálne účely sa naďalej zvyšovala. Jej podiel na celkovej oficiálnej rozvojovej pomoci sa zvýšil z 9,6 % v roku 2002 na 12,6 %. Pomoc na energiu z obnoviteľných zdrojov prekonala pomoc určenú na iné ako obnoviteľné zdroje energie.

Zavádzanie nástrojov trhu na stanovenie ceny znečistenia je stále náročné.

Používanie daní spojených so životným prostredím sa zvyšuje, ostáva však obmedzené v porovnaní so zdanením práce. Príjmy z týchto daní predstavovali v roku 2013 približne 1,6 % HDP. Prevládajú v nich dane z energií (69 %) a z motorových vozidiel a dopravy (28 %). Odchýlky v sadzieb dane na energie, nevyvážené cenové signály, nízka úroveň zdanenia palív s vysokými dosahmi na životné prostredie a výnimky pre palivá používané v určitých odvetviach bránia prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo. Veľa krajín stále používa vyššie dane na benzín ako na naftu a podiel daní na koncových cenách je vo všeobecnosti vyšší pre domácnosti než pre podniky.

Summary of
OECD (2015), Environment at a Glance 2015: OECD Indicators, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/9789264235199-en

© OECD

Toto zhrnutie nie je úradným prekladom OECD.

Rozmnožovanie tohto zhrnutia je povolené iba za predpokladu, že bude uvedené autorské právo OECD a názov originálnej publikácie.

Viacjazyčné zhrnutia sú preloženými výňatkami z publikácií OECD, pôvodne uverejnených v anglickom a francúzskom jazyku.

K dispozícii sú bezplatne v on-line kníhkupectve OECD: www.oecd.org/bookshop

Viac informácií získate v Divízii autorských práv a prekladov OECD Riaditeľstva verejných záležitostí a komunikácie: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Navštívte našu webovú lokalitu www.oecd.org/rights