OECD >Multilingual Summaries

Education at a Glance 2013. OECD Indicators

Summary in Norwegian

Education at a Glance 2013. OECD Indicators

Sammendrag på norsk

Utdanning og ferdigheter midt under krisen

Mellom 2008 og 2011 steg arbeidsledigheten betraktelig i de fleste land som dekkes i denne 2013‑utgaven av Education at a Glance, og den har forblitt høy. Unge mennesker er blitt spesielt hardt rammet av arbeidsledighet og undersysselsetting som følge av den globale resesjonen. I 2011 var den gjennomsnittlige andelen av de mellom 15‑29 år som hverken var i arbeid eller under utdanning eller opplæring (NEET) i OECD 16 %. Blant de mellom 25‑29 år var 20 % NEET. I noen land er tallene mye høyere, med mer enn én av tre blant de mellom 25 og 29 år hverken under utdanning eller i arbeid (Indikator C5). Disse unge menneskene er tvunget til å betale en svært høy pris for en krise som de ikke forårsaket, med langvarige effekter på ferdighetene deres, arbeidsmoral og sosial integrering.

En god utdanning er fremdeles verdifull

Utdanningsnivå har en stor innvirkning på arbeidsevne, og krisen bare forsterket denne effekten. I gjennomsnitt i OECD‑land var 4,8 % av individer med tertiær utdanning arbeidsledige i 2011, mens tallet arbeidsledige blant de uten videregående utdanning var 12,6 %. Mellom 2008 og 2011 ble kløften mellom de med lav utdanning og de med høy utdanning større: på tvers av alle aldersgrupper økte arbeidsledigheten for individer med lav utdanning med nesten 3,8 prosentpoeng, mens den bare økte med 1,5 prosentpoeng for høyt utdannede individer (Indikator A5).

For unge mennesker gir en utdanning verdifull forsikring mot manglende arbeidserfaring, selv under en krise: på tvers av OECD‑land var i gjennomsnitt 18,1 % av de mellom 25‑34 år uten videregående utdanning arbeidsledige i 2011, sammenlignet med 8,8 % av de mellom 55‑64 år. Blant de mellom 25‑34 år med en tertiær utdanningskvalifikasjon, var i gjennomsnitt 6,8 % arbeidsledige, sammenlignet med 4,0 % av de mellom 55‑64 år med et lignende utdanningsnivå (Indikator A5).

Selv om mange faktorer spiller en rolle i et lands evne til å stagge økningen i arbeidsledighet blant unge under krisetider, er kanskje den måten institusjonelle ordninger mellom utdanning og arbeid legger til rette for overgangen til arbeid, en av de viktigste. Land som har en høyere enn gjennomsnittlig (32 %) andel uteksaminerte fra yrkesrettede programmer, slik som Østerrike, Tsjekkia, Tyskland og Luxembourg, var alle i stand til holde økningen i arbeidsledighet blant denne aldersgruppen til under 8 prosentpoeng. Land som Hellas, Irland og Spania, hvor færre enn 25 % av unge voksne uteksamineres fra yrkesrettet videregående opplæring, opplevde økninger i arbeidsledighet på 12 prosentpoeng eller mer blant de mellom 25‑34 år med bare videregående utdanning (Indikatorer A1 og A5).

Koblingen mellom utdanning og inntjening forblir sterk

Utdanningsnivå virker ikke bare inn på arbeidsevne, det har også en innvirkning på inntekt som kommer fra sysselsetting. I gjennomsnitt er den relative inntjeningen til voksne med tertiær utdanning 1,5 ganger større enn for voksne med videregående utdanning, mens individer uten videregående utdanning i gjennomsnitt tjener 25 % mindre enn deres jevnaldrende som har oppnådd dette utdanningsnivået. Krisen har økt denne kløften: den gjennomsnittlige forskjellen mellom inntekter fra sysselsetting mellom individer med lav utdanning og individer med høy utdanning var 75 % i gjennomsnitt i OECD‑land i 2008, og økte til 90 % i 2011 (Indikator A6).

Lønnsgapet mellom de med lav og de med høy utdanning har en tendens til å øke med alder – det samme gjør lønnspremien for tertiær utdanning. Uten videregående utdanning tjener de mellom 25‑34 år i gjennomsnitt 80 % av hva deres kollegaer med en videregående utdanning tjener, men de mellom 55‑64 år som ikke har tatt videregående utdanning tjener bare 72 % av det deres jevnaldrende med videregående utdanning tjener. I mellomtiden tjener en som er mellom 25‑34 år med en tertiær utdanning 40 % mer i gjennomsnitt enn en voksen på samme alder som bare har videregående utdanning, mens de mellom 55‑64 år tjener 76 % mer (Indikator A6). En grad fra en høyere utdanningsinstitusjon betaler klart for seg i det lange løpet.

Andre funn

I 2011 var 84 % av de mellom 15‑19 år i gjennomsnitt registrert som under utdanning i OECD‑land, og andelen av de mellom 20‑29 år under utdanning steg fra 22 % i 2000 til 28 % i 2011 (Indikator C1). Som en konsekvens økte andelen voksne med en tertiær utdanning med mer enn 10 prosentpoeng mellom 2000 og 2011. På tvers av OECD‑land hadde 39 % av de mellom 25‑34 år en kvalifikasjon på tertiært nivå i 2011 (Indikator A1, A3 og A4).

Lærere ble også påvirket av krisen. Mellom 2000 og 2011 økte lærerlønninger i reelle termer i de fleste land med tilgjengelige data. Men i noen land ble lærerlønninger enten kuttet eller frosset mellom 2009 og 2010, som en følge av finansmessige begrensninger i respons til den økonomiske nedgangen. Men selv i de beste tider er de fleste læreres lønninger ikke konkurransedyktige med de som har tilsvarende utdanning og som arbeider innenfor andre fagområder (Indikator D3).

De fleste barn i OECD‑land begynner nå sin formelle utdanning vel før de er 5 år gamle. Åtte av ti 4‑åringer (82 %) er registrert i tidlig opplæring på tvers av OECD‑land, mens i Belgia, Frankrike, Island, Italia, Norge, Spania og Sverige er utdanning universell (mer enn 90 %) fra 3‑årsalderen (Indikator C2).

Data viser også hvor populært det er å studere i utlandet, spesielt blant studenter fra Asia. I 2011 var 4,3 millioner studenter registrert i programmer utenfor landet de er statsborgere i. Australia, Storbritannia, Sveits, New Zealand og Østerrike har, i synkende rekkefølge, de høyeste prosentandelene av internasjonale studenter blant de som er registrert for tertiær utdanning. Antallet utenlandske studenter som er registrert for tertiær utdanning i OECD‑land var nesten tre ganger antallet borgere fra et OECD‑land som studerte utenlands (Indikator C4).

For første gang, vurderer Education at a Glance 2013 forholdet mellom utdanning og to sosiale resultater: fedme og røyking. Kanskje ikke så overraskende antyder dataene at voksne med høyere utdanning har mindre sannsynlighet for å være overvektige og å røyke enn de med lavere utdanning (Indikator A8).

Sammendrag av
OECD (2013), Education at a Glance 2013. OECD Indicators, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/eag-2013-en

© OECD

Denne oppsummeringen er ingen offisiell OECD-oversettelse.

Denne oppsummeringen kan reproduseres hvis OECDs copyright og originalens tittel angis.

Flerspråklige oppsummeringer er oversatte utdrag av OECD-publikasjoner opprinnelig utgitt på engelsk og fransk.

Disse er gratis tilgjengelige på OECDs Online Bookshop www.oecd.org/bookshop

For ytterligere informasjon, ta kontakt med OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate, rights@oecd.org eller per faks: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Besøk vårt nettsted www.oecd.org/rights