OECD >Multilingual Summaries

Education at a Glance 2014

OECD Indicators

Summary in Swedish

OECD:s utbildningsöversikt 2014

OECD‑indikatorer

Sammanfattning på svenska

Frukterna av utbildningens ökade tillgänglighet är inte rättvist fördelade

Utbildningens tillgänglighet fortsätter att öka, och andelen vuxna med hög läs‑ och skrivkunnighet blir allt högre, men den socio‑ekonomiska diskrepansen vidgas på grund av att utbildningens och kompetensernas effekter på den enskildes livschanser har förstärkts avsevärt.

Arbetsmarknaden belönar höga utbildnings‑ och kompetensnivåer

Se på sysselsättningssituationen. I genomsnitt har drygt 80 % av de högskoleutbildade vuxna anställning, vilket ska jämföras med mindre än 60 % av dem med lägre skolutbildning än gymnasium. Högskoleutbildade personer, särskilt unga vuxna, är inte immuna mot arbetslöshet. OECD‑genomsnittet för arbetslöshetstalet bland högskoleutbildade vuxna låg på 5,0 % år 2012 (ökning från 3,3 % 2008), men i åldersgruppen 25‑34 år var siffran 7,4 % (ökning från 4,6 % 2008). Som jämförelse kan nämnas att arbetslöshetstalet för åldersgruppen 25‑34 år utan gymnasieutbildning nådde19,8 % 2012 (och t.o.m. ännu högre i många länder), en ökning från 13,6 % 2008. Dessa fakta bekräftar åter att den senaste ekonomiska krisen drabbar unga lågutbildade hårdast (indikator A5).

Brist på yrkeskompetens bara öka risken för arbetslöshet – även bland personer med likartad utbildningsbakgrund. Om man exempelvis tittar på genomsnittet för de 24 länderna och de nationella regioner som deltog i undersökningen av vuxnas yrkeskompetenser, var 5,8 % av vuxna utan gymnasieutbildning, men med en måttlig nivå av läs‑ och skrivkunnighet, arbetslösa år 2012, vilket ska jämföras med 8,0 % av vuxna med likartad utbildningsbakgrund, men som låg på en lägre läs‑ och skrivkunnighetsnivå. På liknande sått var bland de högskoleutbildade vuxna 3,9 % av dem med lägre läs‑ och skrivkunnighet arbetslösa, vilket ska jämföras med 2,5 % av dem med högre läs‑ och skrivkunnighet (indikator A5).

Inkomstuppgifter pekar också på en växande klyfta mellan dem som har och dem som inte har utbildning. I hela OECD tjänar högskoleutbildade vuxna 70 % mer, i genomsnitt, än personer med gymnasieutbildning. Skillnader i yrkeskompetenser påverkar också inkomsterna, t.o.m. bland personer med samma utbildningsnivå: Genomsnittligt tjänar en högskoleutbildad vuxen, som ligger på den högsta nivån med avseende på läs‑ och skrivkunnighet ca 45 % mer än en likartat utbildad vuxen, som ligger på den lägsta nivån in med avseende på läs‑ och skrivkunnighet, enligt mätning vid undersökningen av vuxnas yrkeskompetenser (indikator A6).

I de flesta länderna är en absolut uppåtgående rörlighet inom utbildning vanligare än nedåtgående rörlighet

Utbildningssystemens expansion i många OECD länder, både på gymnasial, postgymnasial och högskolenivå, har gett 25‑ till 34‑åringar möjlighet att uppnå en högre utbildningsnivå än deras föräldrar. Genomsnittligt för alla de OECD‑länder som deltog i 2012 års undersökning av vuxnas yrkeskompetenser (en produkt av OECD‑ programmet för internationell bedömning av vuxnas kompetenser, eller PIAAC) har 32 % av unga människor uppnått en högre utbildningsnivå än deras föräldrar, medan endast 16 % inte har uppnått föräldrarnas utbildningsnivå. I all länderna, utom Estland, Tyskland, Norge och Sverige, är absolut uppåtgående rörlighet med avseende på utbildning vanligare än absolut nedåtgående rörlighet. Utbildningsexpansionen har varit särdeles uttalad i Frankrike, Irland, Italien, Sydkorea, Spanien och Ryska federationen, där skillnaderna mellan uppåtgående och nedåtgående rörlighet i utbildningshänseende är minst 30 procentenheter (indikator A4).

Andra konstateranden

Inemot 40 % av 25‑ till 34‑åringarna har numera högskoleutbildning, en andel som är 5 procentenheter större än i åldersgruppen 55‑64 år (indikator A1).

Skillnaden mellan äldre och yngre vuxnas andel av dem som når de högsta resultaten i fråga om läs‑ och skrivkunnighet har genomsnittligt sett ökat med 10 procentenheter(indikator A1).

I flertalet OECD‑länder börjar skolgången för de flesta barn numera en bra bit innan de fyllt fem år. Mer än tre fjärdedelar av fyraåringarna i hela OECD (84 %) är inskrivna i förskola och lågstadieförberedande inskolning; i de OECD‑länder som är medlemsstater i Europeiska unionen är 89 % av fyraåringarna inskrivna (indikator C2).

Cirka 72 % av de elever som inleder gymnasiestudier slutför de program som de valt inom den föreskrivna normalstudietiden för programmet. Om man ger eleverna två extra år för att slutföra studierna, fullgör 87 % av eleverba framgångsrikt sina programm två år efter den föreskrivna studietiden fram till studentexamen, i genomsnitt för hela OECD. (indikator A2).

Genomsnittligt för hela OECD befann sig år 2012 fyrtionio procent av 15 till 29‑åringarna under utbildning. Av de återstående 51 procenten hade 36 % anställning, 7 % var arbetslösa och 8 % stod utanför den tillgängliga arbetsstyrkan (indikator C5).

Universitet och högskolor samt ‑ i mindre utsträckning ‑ förskolor erhåller de största delarna av medlen från privata källor: 31 respektive 19 %. Den offentliga finansieringen av utbildningsinstitutioner, alla nivåer sammantagna, ökade mellan åren 2000 och 2011 i alla de länder (utom Italien) för vilka jämförbara data finns tillgängliga. Även om allt fler hushåll delar skolutbildningens kostnader, ökade emellertid den privata finansieringen i ännu snabbare tak i mer än tre fjärdedelar av länderna (indikator B3).

Även om de offentliga anslagen till undervisningsväsendet minskade i förhållande till andra utgiftsposter i statsbudgeten i två tredjedelar av länderna mellan 2005 och 2011, växte under den kortare perioden 2008‑2011 – alltså när den ekonomiska krisen kulminerade – de offentliga anslagen till undervisningsväsendet i snabbare takt (eller minskade i långsammare takt) än de offentliga anslagen för andra ändamål, i 16 av de 31 länderna med tillgängliga with data (indikator B4).

För blivande förskollärare krävs universitetsexamen (Master’s degree) i bara fyra av de 35 länderna med tillgängliga data, något som krävs för gymnasielärare som undervisar i allmänna ämnen, i 22 av de 36 länderna med tillgängliga data (indikator D6).

Lärarfortbildning är obligatorisk på varje skolnivå i ungefär tre fjärdedelar av OECD och partnerländerna med tillgängliga data. Medan det krävs för alla högstadielärare i 17 länder och för befordran eller löneförhöjningar i åtta länder, krävs det inte i sex länder (indikator D7).

År 2012 var drygt 4,5 miljoner studenter inskrivna i högskoleutbildning utanför sina hemländer. Australien, Österrike, Luxemburg, Nya Zeeland, Schweiz och Storbritannien har den högsta andelen utländska studenter i räknat i procent av det totala antalet inskrivna studerande (indikator C4).

Summary of
OECD (2014), Education at a Glance 2014: OECD Indicators, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/eag-2014-en

© OECD

Denna sammanfattning är inte en officiell OECD-översättning.

Reproduktion av denna sammanfattning är tillåten, om OECD:s upphovsrätt och publikationens titel på originalspråket nämns.

Flerspråkliga sammanfattningar är översatta utdrag ur OECD–publikationer, som ursprungligen publicerats på engelska och franska.

De kan beställas gratis från OECD:s nätbokhandel www.oecd.org/bookshop

Närmare upplysningar lämnas av OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, F-75116
Paris, Frankrike

Besök vår nätplats www.oecd.org/rights