OECD >Multilingual Summaries

Government at a Glance 2017

Summary in Slovak

Prehľad verejnej správy v roku 2017

Zhrnutie v slovenčine

Hospodársky rast v krajinách OECD sa pomaly oživuje, ale silný odpor proti globalizácii je skutočný a vlády sa ním musia zaoberať. Dôvera k inštitúciám je nízka a prudko sa zvýšil dojem, že verejné politiky uprednostňujú vybrané záujmové skupiny. Kratšie hospodárske cykly, technologická zmena a prelomové inovácie viedli k požiadavkám na reformy vnútroštátnych trhov práce a systémov sociálnej ochrany, zatiaľ čo zmena klímy, daňové úniky a terorizmus si vyžadujú jednotnú celosvetovú akciu. V dôsledku politickej polarizácie a nedôvery občanov k verejným inštitúciám je úspech reforiem ťažšie predvídať. Posilnenie integrity štátnych inštitúcií, ako aj volených činiteľov, ustanovenie neprerušovaného dialógu s občanmi prostredníctvom otvorených a participatívnych postupov tvorby politík a zvýšenie kapacity verejnej správy vyberať najvhodnejšie politiky spomedzi rozmanitých možností sú kľúčové pre obnovenie kontaktu verejných správ s občanmi a na podporu inkluzívnejšieho a udržateľného rastu. Prehľad o verejnej správe za rok 2017 obsahuje dôkazy takýchto reforiem verejnej správy.

Stále pokračuje fiškálna stabilizácia, úroveň dlhu však zatiaľ ostáva vysoká a verejné investície sa zmenšili

Priemerný fiškálny deficit v krajinách OECD dosiahol v roku 2015 úroveň – 2,8 % HDP, čo predstavuje zvýšenie z – 8,4 % v roku 2009, keď krajiny po finančnej kríze stabilizovali svoje verejné financie.

Štrukturálne rozpočtové saldo sa v krajinách OECD zvýšilo z – 6,3 % z potenciálneho HDP v roku 2009 na – 2,4 % v roku 2015, čím sa vrátilo na úroveň dlhodobých trendov.

Priemerný dlh verejnej správy v roku 2015 dosiahol v krajinách OECD 112 % HDP, pričom úroveň dlhu jedenástich krajín bola rovnaká alebo vyššia než HDP.

Priemerná hodnota verejných investícií v roku 2015 bola 3,2 % HDP a pohybovala sa v rozpätí od 6,7 % v Maďarsku po 1,5 % v Izraeli. Táto hodnota predstavuje pokles z priemeru 4,1 % v roku 2009, keď sa zaviedla fiškálna expanzia. Jedna tretina verejných investícií je nasmerovaná na hospodárske záležitosti, najmä na prepravu, na druhom mieste je obrana (15,2 %).

Verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť a sociálnu ochranu sa zvýšili

V krajinách OECD sa medzi rokmi 2007 a 2015 najviac zvýšili verejné výdavky na sociálnu ochranu (2,6 percentuálneho bodu) a zdravotnú starostlivosť (1,7 percentuálneho bodu).

Vzhľadom na to, že jedna tretina výdavkov na verejné obstarávanie je určená na zdravotnú starostlivosť, posilnenie transparentnosti a efektívnosti pri verejnom obstarávaní liečiv a zdravotníckych technológií a potrieb sú kľúčové pre zabezpečenie lepších služieb zdravotníckej starostlivosti za nižšie náklady.

Zamestnanosť vo verejnom sektore je stabilne priemerná, na úrovni krajín sú však významné odchýlky

Hoci veľa krajín OECD vykazuje značné zníženie zamestnanosti v ústrednej štátnej správe vyvolané úspornými opatreniami po kríze, zamestnanosť vo verejnej správe ako percentuálny podiel na celkovej zamestnanosti v krajinách OECD sa medzi rokmi 2007 a 2015 mierne zvýšila zo 17,9 % na 18,1 %.

V tomto priemere sa skrývajú rozdiely medzi krajinami. V Spojenom kráľovstve a Izraeli sa podiel zamestnanosti vo verejnej správe na celkovej zamestnanosti znížil najviac v rokoch 2007 – 2015 (vyše 2,5 percentuálneho bodu). Naproti tomu v rovnakom období došlo v Českej republike, Estónsku, Maďarsku, Slovinsku a Španielsku k zvýšeniu na úrovni 2 percentuálnych bodov a viac.

Okrem toho sa v pomere (zamestnanosť vo verejnej správe k celkovej zamestnanosti) skrývajú zmeny týkajúce sa absolútnej zamestnanosti vo verejnej správe. V Turecku v rokoch 2014 – 2015 vzrástla zamestnanosť vo verejnej správe o 3,9 %, kým v Holandsku klesla o vyše 3,6 %. Tieto zmeny sa neprejavujú v uvedenom pomere, pretože zamestnanosť vo verejnej správe sa zmenila podobnou rýchlosťou ako celková zamestnanosť.

Vysokí štátni úradníci (najvyššia úroveň) zarábajú v priemere o 27 % viac ako prezidenti a generálni riaditelia organizácií, o 72 % viac ako strední riadiaci pracovníci, viac ako dvojnásobok toho, čo zarábajú riadiaci pracovníci, a 2,6‑krát viac ako špecialisti v oblasti riadenia a správy. Z toho vyplýva, že odmeny za riadiace povinnosti sú výrazne vyššie ako odmeny za technickú špecializáciu. Všeobecní administratívni pracovníci zarábajú v priemere štyrikrát menej ako vysokí štátni úradníci.

Ženy sú vo vedúcich vládnych pozíciách zastúpené nedostatočne

Ženy v krajinách OECD v roku 2017 predstavovali v priemere iba 29 % poslankýň parlamentu a iba 28 % vládnych ministeriek.

A podobne, hoci ženy tvoria 58 % celkovej pracovnej sily vo verejnom sektore, zastávajú iba 32 % vedúcich pozícií.

Rovnaké zastúpenie žien vo verejnom živote a v zamestnaní na všetkých úrovniach rozširuje množinu talentov, ktoré sú k dispozícii, aby prispeli k výkonnosti organizácie.

Výkonné nástroje a behaviorálne prístupy zvyšujú efektívnosť a účinnosť vo verejnom sektore

Takmer všetky krajiny majú povinné hodnotenia výkonnosti zamestnancov ústrednej štátnej správy. Dať do súvislosti výkonnosť a odmeny stále predstavuje problém a použitie výkonnostnej mzdy je od roku 2010 stále stabilné.

Krajiny OECD čoraz viac používajú preskúmanie výdavkov s cieľom lepšie kontrolovať náklady a zlepšiť výber priorít. Dvadsaťdva krajín OECD v období rokov 2008 – 2016 vykonalo aspoň jedno preskúmanie výdavkov v porovnaní s piatimi krajinami medzi rokmi 2000 – 2007.

Používanie behaviorálnych prístupov zapúšťa v mnohých krajinách OECD korene, väčšinou na zlepšenie vykonávania politiky. Potenciál na ich použitie sa týka celého cyklu politík, najmä pokiaľ ide o navrhovanie a vyhodnocovanie politík.

Iniciatívy otvorenej verejnej správy získavajú na sile, treba však viac hodnotení

Krajiny čoraz viac inštitucionalizujú zásady otvorenej verejnej správy, ako je transparentnosť, zodpovednosť a participácia. Približne polovica krajín OECD (17 z 35 krajín) prijala národnú stratégiu pre otvorenú verejnú správu.

Väčšina krajín OECD prijala politiku „štandardne otvorený“, podľa ktorej sú všetky vládne údaje otvorené, pokiaľ neexistuje oprávnené odôvodnenie na utajenie.

Rozsah, v akom krajiny podporujú opakované použitie údajov mimo verejnej správy (ako sú programovacie maratóny a spoločná tvorba) a v jej rámci (prostredníctvom odbornej prípravy a informačných stretnutí), sa do veľkej miery mení.

Málo krajín vyhodnocuje, či iniciatívy otvorenej verejnej správy dosahujú požadované účinky týkajúce sa produktivity alebo zodpovednosti v hospodárskej a sociálnej oblasti a v oblasti verejného sektora.

Na obnovenie dôvery k štátnej správe a na zabezpečenie prístupu k službám treba viac úsilia

Dôvera k štátnej správe ostáva nižšia ako pred krízou. V krajinách OECD v roku 2016 vyjadrilo dôveru k svojej národnej vláde 42 %občanov na rozdiel od 45 % pred rokom 2007.

Pretrvávajú nerovnosti týkajúce sa prístupu skupín obyvateľstva k službám, ústretovosti služieb voči skupinám obyvateľstva a kvality služieb pre tieto skupiny. Vo všetkých krajinách OECD vykazujú osoby s nízkymi príjmami vyššiu mieru neuspokojených potrieb v oblasti lekárskej starostlivosti než ľudia s vyššími príjmami. Podobne je takmer trikrát pravdepodobnejšie, že sociálno‑ekonomicky znevýhodnení študenti oproti zvýhodneným študentom nedosiahnu základnú úroveň odbornej spôsobilosti v oblasti vedy.

Vlády by mali zabrániť aj vzniku nových foriem tzv. digitálneho vylúčenia. Hoci čoraz väčší podiel občanov používa digitálne kanály na komunikáciu s verejnou správou, pretrvávajú rozdiely týkajúce sa úrovne príjmu podľa dosiahnutej úrovne vzdelania, miesta bydliska a veku.

Summary of
OECD (2017), Government at a Glance 2017, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/gov_glance-2017-en

© OECD

Toto zhrnutie nie je úradným prekladom OECD.

Rozmnožovanie tohto zhrnutia je povolené iba za predpokladu, že bude uvedené autorské právo OECD a názov originálnej publikácie.

Viacjazyčné zhrnutia sú preloženými výňatkami z publikácií OECD, pôvodne uverejnených v anglickom a francúzskom jazyku.