OECD >Multilingual Summaries

International Migration Outlook 2016

Summary in Danish

Udsigterne for international migration 2016

Sammendrag på dansk

Hovedtendenser

De permanente migrationsstrømme steg for andet år i træk markant i OECD‑området. Det viser foreløbige tal for 2015. Omkring 4,8 millioner mennesker migrerede permanent til OECD‑landene i 2015, en anelse over det højeste antal, der blev registreret i 2007, og 10 % flere end i 2014.

Migration som følge af familiesammenføringer og arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Den Europæiske Union tegnede sig hver for ca. 30 % af den samlede migration til OECD. Migrationen fra Rumænien, Bulgarien, Italien og Frankrig steg kraftigt i 2014. En ud af tre immigranter til OECD‑landene kommer fra et andet OECD‑land. Omkring hver tiende immigrant til OECD er kineser, og hver tyvende kommer fra Indien.

Også den midlertidige migration er steget. I 2014 steg koncernintern mobilitet og udstationering af arbejdstagere inden for EU og EFTA med hhv. 17 % og 38 %. International rekruttering af sæsonarbejdere steg i flere lande.

I 2015 var der 1,65 millioner nye registrerede asylansøgere i OECD, et historisk højt tal. Af dem kom knap 1,3 millioner til OECD‑lande i Europa. Syrere tegnede sig for ca. 25 % ansøgningerne, mens afghanere udgjorde 16 %. Tyskland registrerede 440 000 formelle asylansøgninger i 2015 og havde mere end 1 million præregistreringer. Sverige modtog det højeste antal ansøgninger målt på befolkningstal (1,6 %).

Der var ikke nogen større ændringer i OECD's migrationspolitikker i 2015‑16. I Canada trådte et nyt ansøgningssystem for økonomiske immigranter dog i kraft i 2015. I Europa blev “Den europæiske dagsorden for migration” vedtaget og iværksat i 2015, sammen med andre tiltag, der havde til formål at tage fat om de dybereliggende årsager til og eftervirkningerne af de seneste kraftige stigninger i migrationsstrømmene og om en reform af det fælles europæiske asylsystem. I 2016 foreslog Europa‑Kommissionen ændringer i direktivet om det blå kort for meget højt kvalificerede arbejdstagere og betingelserne for udstationering af arbejdstagere i EU.

I perioden 2011‑15 lå beskæftigelsen for immigranter nogenlunde på samme niveau eller faldt en smule i de fleste OECD‑lande, men ledigheden blandt immigranter lå fortsat højt i mange af disse lande. I gennemsnit er ca. 60 % af immigranterne i OECD i beskæftigelse (64,9 % for den indfødte befolkning) og deres ledighed er på 9,3 % (7,3 % for den indfødte befolkning).

I de lande, hvor flygtningekrisen har ramt hårdest, er der sket en optrapning af integrationsforanstaltninger for asylansøgere og flygtninge. Udgifterne til uddannelse og sprogkurser steg i Østrig, Finland, Tyskland, Norge og Sverige. Flere lande nedbragte ventetiden for at komme ind på arbejdsmarkedet, eller lettede hurtig adgang til sprogkurser og vurdering af kompetencer.

Migrationens konsekvenser lokalt

Det meste af den empiriske dokumentation om migrationens konsekvenser i værtslandene fokuserer på det nationale plan, selv om virkningen slår hårdest igennem lokalt. Det er vanskeligt at komme med generaliseringer på tværs af sektorer (arbejdsmarked, uddannelse, sundhed, boligforhold, osv.), idet virkningen lokalt af migration normalt afhænger af immigranternes særlige socioøkonomiske karakteristika. F.eks. tyder tilgængelig dokumentation på, at immigranter har en tendens til at forbruge færre sundhedsydelser end den indfødte befolkning, men at bruge offentlig transport hyppigere. I skolen kræver børn af immigranter, især de senest ankomne, ofte mere støtte og er derfor mere omkostningskrævende pr. capita, især på grund af sprogundervisningen.

Store pludseligt opståede strømme kan forværre strukturelle problemer i den lokale infrastruktur, der allerede har eksisteret i lang tid, og det tager tid at rette ind efter den større efterspørgsel. En erkendelse af, at migration ikke er den primære årsag til sådanne udfordringer, er et vigtigt første skridt mod at holde den ofte negative holdning i befolkningen op mod de faktiske forhold.

Migrationsrelaterede miljømæssige og geopolitiske spændinger

Miljømæssige og geopolitiske spændinger forbindes ofte med store migrationsstrømme, der kan sætte retsreglerne på migrations‑ og beskyttelsesområdet under pres.

Tidligere erfaringer viser, at OECD‑landene gør brug af midlertidige afhjælpningsforanstaltninger for mennesker fra konflikt‑ eller katastroferamte lande. Nogle OECD‑lande har iværksat omfattende genbosættelsesprogrammer i forbindelse med geopolitiske spændinger, men midlertidig og subsidiær beskyttelse er fortsat den mest udbredte reaktion på store tilstrømninger af asylansøgere. Det gælder også i den nuværende krisesituation. Alternative muligheder, som f.eks. arbejde, internationale studier og familierelationer, eller humanitære visa og private sponsorprogrammer er ikke en normal del af indsatserne over for stigende flygtningestrømme, heller ikke i forbindelse med den nuværende flygtningekrise.

Dette års udsigter understreger, at et effektivt internationalt samarbejde ikke kan tages for givet, at langstrakte kriser skaber stigende spændinger mellem behovet for holdbare løsninger og en generel opbakning til kortsigtede beskyttelsestiltag, og at udvælgelse, der indgår som et almindeligt element i de fleste migrationsordninger, skal revurderes inden for internationale beskyttelsesrammer.

Vigtigste konklusioner

Migration er i stigning og er steget til niveauet fra før krisen

Permanente migrationsstrømme til OECD‑landene udgjorde 4,3 millioner nye immigranter (en stigning på 4 % i forhold til 2013). Ifølge foreløbige data steg dette tal med ca. 10 % i 2015.

Antallet af udenlandsk fødte i OECD‑landene var 120 millioner i 2014.

I 2015 registrerede OECD‑landene 1,65 millioner asylansøgninger, dobbelt så mange som i 2014 og 1992.

I 2013 var knap 3 millioner internationale studerende indskrevet i OECD‑landene, hvoraf 23 % fra Kina.

Virkningen af migration på lokalt plan bør ikke undervurderes

I alle OECD‑lande er immigranter overrepræsenteret i byområder.

Virkningen på den offentlige infrastruktur og tjenesteydelser afhænger af immigranternes relative karakteristika sammenholdt med den indfødte befolknings, og af de overvejede offentlige serviceydelser og infrastruktur. Høje tilstrømninger kan sætte den lokale infrastruktur under pres. Men selv om immigration kan forværre strukturelle problemer, navnlig på bolig‑ og uddannelsesområdet, er det generelt ikke hovedårsagen til disse udfordringer.

Migrationspolitikkerne kunne være bedre til at reagere på geopolitiske og miljømæssige spændinger

Der eksisterer kun en begrænset vifte af internationale instrumenter til håndtering af migration, der skyldes spændinger.

Trods de praktiske udfordringer ved at implementere alternative muligheder for flygtninge kan potentialet ved det store antal berørte være vigtigt, som det er kommet til udtryk i forbindelse med krisen i Syrien.

Der blev i OECD‑området bevilget 18 200 arbejdstilladelser til syrere (knap 2 millioner 18‑59‑årige syrere er blevet fordrevet til nabolande) i de seneste fem år, mens omkring 15 300 unge syrere modtog studentervisa til OECD‑lande (under 10 % af de fordrevne syriske universitetsstuderende), og mere end 72 000 syrere blev genforenet med deres familiemedlemmer.

Summary of
OECD (2016), International Migration Outlook 2016, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/migr_outlook-2016-en

© OECD

Dette sammendrag er ikke en officiel OECD oversættelse.

Reproduktion af dette sammendrag er kun tilladt på betingelse af, at OECD copyright og titel på den originale publikation nævnes.

Sammendrag på flere sprog er oversatte uddrag af OECD publikationer, der oprindeligt blev publiceret på engelsk og fransk.

De er gratis tilgængelige på OECD Online Bookshop www.oecd.org/bookshop

For yderligere oplysninger kan man kontakte afdelingen OECD Rettigheder og Oversættelser, Direktoratet for Offentlige Anliggender og Kommunikation på rights@oecd.org eller pr. fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Besøg vores website www.oecd.org/rights