OECD >Multilingual Summaries

OECD-FAO Agricultural Outlook 2015

Summary in Estonian

OECD‑FAO põllumajandusprognoos 2015

Eestikeelne kokkuvõte

2014. aastal näitasid teravilja ja kariloomadega seotud toodete hinnad erinevaid suundumusi. Kaks aastat kestnud saagirikkus survestas veelgi teravilja‑ ja õliseemnete hindu. Varude nappus seoses karjade taastamise ja haiguspuhangutega kergitasid lihahinda, samal ajal kui piimatoodete hinnad kukkusid järsult ajalooliselt rekordtasemelt. Lühiajalistele faktoritele oodatakse aastal 2015 edasisi korrigeerimisi, enne kui käivituvad varude ja nõudluse mõjutegurid keskpikas plaanis.

Reaalselt prognoositakse kõigi põllumajandustoodete hindade langemist järgmise kümne aasta jooksul, kuna tootlikkuse kasv, millele aitab kaasa tõusujoonel olev produktiivsuse kasv ja madalamad sisendihinnad, edestavad nõudluse aeglustumist. Vaatamata sellele, et tegemist on pikaajalise langustendentsiga, prognoositakse, et hinnad jäävad kõrgemale tasemele kui olid enne 2007–2008. aasta hinnatõusu. Nõudlust pärsib masskaupade tarbimine ühe elaniku kohta, mis läheneb paljudes arenevates majandustes küllastusele ning samuti üldiselt aeglane globaalse majanduse taastumine.

Suured muudatused majanduses leiavad aset arengumaades, kus jätkuv, aga aeglustuv elanikkonna kasv, suurenevad sissetulekud elaniku kohta ning linnastumine suurendavad nõudlust toidu järele. Suurenevad sissetulekud soodustavad tarbijate valikuid toitumise mitmekesistamisel, tõstes loomsete proteiinide tarbimist võrreldes tärkliserikaste toodetega. Sel põhjusel arvatakse, et liha ja piimatoodete hinnad saavad olema suhteliselt kõrged võrreldes teravilja hindadega. Samal ajal põllukultuuride seas tõusevad söödateravilja ning söödaõliseemnete hinnad umbes samaväärselt toidukaupadega. Neid strukturaalsed tendentse kõigutavad mõnikord spetsiifilised faktorid, nagu nõudlus maisipõhise etanooli järgi.

Madalam naftahind alandab hinnasurvet, kuna mõjutab peamiselt energia ja väetise hindu. Naftahinna langemise valguses ei ole ilma mandaatide või teiste stiimuliteta esimese generatsiooni biokütuste tootmine eriti otstarbekas. Poliitilised otsused tõenäoliselt ei raja teed biokütuse tootmise kasvule ei Ameerika Ühendriikides ega Euroopa Liidus. Teisest küljest arvatakse, et suhkrupõhise etanooli tootmine Brasiilias tõuseb kohustusliku etanooliosakaalu tõstmisest bensiinis ja maksustiimulite pakkumisest. Samal ajal edendatakse Indoneesias aktiivselt biodiisli kasutamist.

Aasias, Euroopas ja Põhja‑Ameerikas kasvab põllumajanduslik tootmine täielikult üksnes saagikuse kasvu tõttu. Samal ajal prognoositakse Lõuna‑Ameerikas nii saagikuse paranemist kui täiendavate põllumajandusmaade kasutuselevõttu. Tagasihoidlikku tootlikkuse kasvu prognoositakse Aafrikale, kuigi täiendavad investeeringud võiks saagikust ja tootlikust märkimisväärselt tõsta.

Põllumajandustoodete eksport kontsentreerub prognooside kohaselt vähestesse riikidesse, import aga laieneb suurema arvu riikide vahel. Kui ainult teatud vähesed riigid pakuvad globaalsele turule olulisi kaupu, siis suurenevad tururiskid, mille hulka kuuluvad looduskatastroofid või kaubanduspiirangute rakendamine. Üldiselt arvatakse, et kaubavahetus kasvab aeglasemalt kui viimasel aastakümnendil, kuid säilitab globaalse tootmise ja tarbimisega võrreldes stabiilse osakaalu.

Praegune võrdlusstsenaarium peegeldab peamisi pakkumise ja nõudluse tingimusi maailma põllumajandusturgudel. Samas on praeguses väljavaates ka mitmeid ebakindlaid faktoreid, millest osasid uuritakse stohhastilises analüüsis. Võttes arvesse erinevaid ajaloolisi muutusi saagikuses, naftahinnas ja majanduskasvus tulevikuks, on suur võimalus, et järgmise kümne aasta jooksul tabab rahvusvahelisi turge vähemalt üks suur kriis.

Tähtsaim kaupade valdkonnast

Teravili: Varude kasv ja langevad tootmiskulud langetavad lühiajalises perspektiivis teraviljahindu veelgi, samal ajal kui püsiv nõudlus ja kasvavad tootmiskulud peaksid keskpikas perspektiives nominaalhindu tõstma.

Õlitaimed: Suur nõudlus valgujahu järgi tõstab õlitaimede tootmist veelgi. See omakorda toob kaasa sellesse jahukomponenti suurema panustamise, suurendades nii sojaubade tootmist veelgi, seda eriti Brasiilias.

Suhkur: Suurenenud suhkrunõudlus arengumaades peaks soodustama hinnatõusu ja stabiliseerimist, tuues omakorda rohkem investeeringuid sektorisse. Turg sõltub sellest, kas Brasiilias, mis on juhtiv suhkrutootja, on kasulikum toota suhkrut või etanooli, ja jääb volatiivseks suhkrutootmise tsükli tõttu mõnedes suhkrut tootvates Aasia riikides.

Liha: Prognoositakse, et toodang vastab marginaalide paranemisele. Madalamad söödateravilja hinnad taastavad kasumlikkuse sektorisse, mis on siiani opereerinud keskkonnas, kus sööda maksumus on viimase kümnendi jooksul olnud eriti kõrge ja volatiivne.

Kalandus: Ülemaailmne kalatoodang kasvab prognooside kohaselt aastaks 2024 peaaegu 20% võrra. 2023. aastaks ületab vesiviljeluse toodang merest püütud kala toodangu.

Piimatooted: Prognoositakse piimatoodete ekspordi kontsentreerumist nelja peamisesse piirkonda: Uus‑Meremaa, Euroopa Liit, Ameerika Ühendriigid ja Austraalia on piirkonnad, kus kohaliku nõudluse kasv on piiratud.

Puuvill: Hinnad surutakse lühiajalises perspektiivis alla, sest Hiinas on kasutusele võetud suured varud, kuid need taastuvad ja jäävad prognoositaval ajaperioodil suhteliselt stabiilseks. Aastaks 2024 jäävad reaal‑ ja nominaalhinnad prognooside kohaselt madalamaks kui aastatel 2012–2014.

Biokütused: Arvatakse, et etanooli ja biodiisli kasutus kasvab järgmise kümne aasta jooksul aeglasemas tempos. Prognooside järgi sõltub tootmise tase poliitilistest otsustest suurtootmisega tegelevates riikides. Madalate naftahindade juures peaks biokütustega kauplemine tagasihoidlikuks jääma, kui vaadelda seda ühe osana globaalsest kogutoodangust.

Brasiilia

Selle aasta prognoosis on luubi all Brasiilia. See riik on kümne maailma suurima majanduse seas ning on teisel kohal toiduainete ning põllumajandustoodete tootmise poolest. Brasiilia on saamas tähtsaimaks globaalse, kuid peamiselt Aasiast tuleva nõudluse rahuldajaks.

Varude kasvu viib prognooside kohaselt edasi jätkuvalt paranev produktiivsus koos kõrgema saagikusega, karjamaade põllumaadeks muutmine ja intensiivsem loomakasvatus. Strukturaalsed reformid ja toetuste ümberorienteerimine produktiivsust suurendavatesse investeeringutesse, näiteks infrastruktuuri, võib neid võimalusi soodustada, samuti kaubanduslepped, mis suurendavad ligipääsu välisturgudele.

Brasiilia on aidanud palju kaasa näljahäda leevendamisele ja vaesuse vähendamisele. Väljavaated vaesuse vähendamiseks põllumajanduse abil paranevad ka edaspidi. Seda eelkõige selliste lisandväärtusega kultuuride abil nagu kohv, aianduskultuurid ja troopilised puuviljad. Nende võimaluste realiseerimine nõuab aga maapiirkondade arengule suunatud poliitilisi otsuseid.

Brasiilia põllumajanduslik kasv peab olema jätkusuutlik. Kuni toodangu kasv johtub jätkuvalt eelkõige tootlikkuse suurenemisest, mitte põllumajandusmaade laienemisest, siis prognooside kohaselt surve loodusvaradele nõrgeneb tänu keskkonnakaitse algatustele. Taoliste algatuste hulka kuuluvad toetused jätkusuutlike kultiveerimismeetodite kasutuselevõtuks, looduslike ja halvenenud põllumaade karjamaadeks muutmine ja põllukultuuride ning karjakasvatuse süsteemide integreerimine.

Summary of
OECD/FAO (2015), OECD-FAO Agricultural Outlook 2015, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/agr_outlook-2015-en

© OECD

Käesolev kokkuvõte ei ole OECD ametlik tõlge.

Käesoleva kokkuvõtte kasutamine on lubatud OECD autoriõiguse ja originaalse väljaande pealkirja mainimisel.

Erinevates keeltes kokkuvõtted on väljavõtted OECD esialgsest inglis- ja prantsuskeelsest väljaandest.

Need väljaanded on saadaval OECD internetipoest aadressil www.oecd.org/bookshop

Täiendavate andmete saamiseks pöörduge OECD Õiguste ja tõlgete üksuse poole avalike suhete direktoraadis aadressil

rights@oecd.org või faksinumbril: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

õiguste ja tõlgete üksus:www.oecd.org/rights