OECD >Multilingual Summaries

OECD-FAO Agricultural Outlook 2015

Summary in Swedish

OECD:s och FAO:s jordbruksöversikt 2015

Sammanfattning på svenska

Priserna på vegetabiliska och animaliska produkter utvecklades åt olika håll under 2014. För de vegetabiliska produkterna innebar två år av goda skördar att priserna på spannmål och oljeväxter pressades nedåt ytterligare. För de animaliska produkternas del innebar insatserna för att återuppbygga djurbesättningen och utbrottet av olika sjukdomar att tillgången minskade. Detta bidrog till höga köttpriser samtidigt som priset på mejeriprodukter föll kraftigt från historiska rekordnivåer. Ytterligare justeringar för kortsiktiga faktorer är att vänta under 2015 innan de medelfristiga drivkrafterna för tillgång och efterfrågan får genomslag.

I reella termer väntas priserna på alla jordbruksprodukter sjunka under de kommande tio åren. Detta beror på att produktionen, som får en extra skjuts av den prognosenliga produktivitetsökningen och de lägre insatspriserna, väntas öka mer än efterfrågan som dämpas något. Samtidigt som detta följer trenden mot en långsiktig sekulär nedgång så väntas priserna ligga kvar på en högre nivå än under åren före pristoppen 2007–2008. Efterfrågan kommer att dämpas, vilket beror på att per capita‑konsumtionen av stapelvaror håller på att mättas i många tillväxtekonomier och att återhämtningen av världsekonomin går långsamt.

De största förändringarna i efterfrågan sker i utvecklingsländerna, där en fortsatt men allt långsammare befolkningsökning, ökande per capita‑inkomster och urbaniseringen bidrar till en ökad efterfrågan på livsmedel. Högre inkomster gör att konsumenterna diversifierar sin kost genom att öka konsumtionen av animaliskt protein i förhållande till stärkelse. Priserna på kött‑ och mejeriprodukter väntas därför vara höga jämfört med priserna på grödor. Bland grödorna väntas priserna på foderspannmål och oljeväxter som används i foder öka mer än priserna på baslivsmedel. Dessa strukturella tendenser uppvägs i vissa fall av specifika faktorer såsom en avmattad efterfrågan på majsbaserad etanol.

Lägre oljepriser bidrar till att pressa ned priserna, främst genom att påverka kostnaderna för energi och gödningsmedel. Med de väntade lägre oljepriserna är det i regel inte heller lönsamt att producera första generationens biobränslen om det inte införs krav eller andra incitament. Den politik som förs väntas inte leda till någon betydande produktionsökning av biobränslen i vare sig Förenta staterna eller Europeiska unionen. Å andra sidan väntas Brasilien öka sin produktion av sockerbaserad etanol till följd av att landet höjt den obligatoriska etanolhalten i bensin och infört skatteincitament, och Indonesien stöder aktivt produktionen av biodiesel.

I Asien, Europa och Nordamerika kommer den ökande jordbruksproduktionen att nästan uteslutande bero på en högre produktivitet. I Sydamerika väntas både en högre produktivitet och utökade jordbruksarealer. En blygsam produktionstillväxt är att vänta i Afrika, även om ytterligare investeringar kan öka produktiviteten och produktionen avsevärt.

Exporten av jordbruksprodukter väntas koncentreras till färre länder, medan importen väntas spridas över fler länder. Den betydelse som relativt få länder har för försörjningen av världsmarknaderna med vissa viktiga råvaror ökar marknadsriskerna, bland annat vid naturkatastrofer eller införandet av störande handelspolitiska åtgärder. Handeln väntas totalt sett öka långsammare än under det förra årtiondet, men väntas fortfarande utgöra en stabil andel av den globala produktionen och konsumtionen.

Det nuvarande referensscenariot avspeglar grundläggande förhållanden för tillgång och efterfrågan på marknaderna för jordbruksprodukter i världen. Översikten präglas dock av flera olika osäkerhetsfaktorer. Vissa av dessa undersöks med hjälp av stokastiska analysmetoder. Om historiska variationer i produktivitet, oljepriser och ekonomisk tillväxt tas med i framtidsprognoserna kommer det med stor sannolikhet att inträffa minst en allvarlig störning på de internationella marknaderna under de kommande tio åren.

Nyckelaspekter på varumarknaden

Spannmål: Stora lager och sjunkande produktionskostnader pressar ned de nominella spannmålspriserna ytterligare på kort sikt. Samtidigt väntas en fortsatt efterfrågan och ökande produktionskostnader få de nominella priserna att öka igen på medellång sikt.

Oljeväxter: En stor efterfrågan på proteinmjöl kommer att få oljeväxtproduktionen att fortsätta öka. Proteinmjölet kommer därmed att stå för en stor andel av den totala avkastningen på oljeväxter och ytterligare bidra till att öka produktionen av sojabönor, särskilt i Brasilien.

Socker: En ökad efterfrågan på socker i utvecklingsländerna väntas få priserna att stiga igen från sina låga nivåer och leda till fler investeringar i sektorn. Marknadsutvecklingen kommer att bero på hur lönsamheten för socker i förhållande till etanol utvecklas i Brasilien, som är den ledande producenten. Marknaden kommer att fortsätta att vara instabil till följd av produktionscykeln för socker i vissa viktiga asiatiska sockerproducerande länder.

Kött: Produktionen väntas öka till följd av förbättrade marginaler, där lägre priser på foderspannmål väntas återställa lönsamheten i en sektor som har präglats av särskilt höga och fluktuerande foderkostnader under större delen av förra årtiondet.

Fiske: Den globala fiskeriproduktionen väntas öka med nästan 20 % fram till 2024. Vattenbruket väntas totalt sett gå om det konventionella fisket 2023.

Mejeriprodukter: Exporten av mejeriprodukter väntas koncentreras ytterligare till de fyra huvudsakliga produktionsområdena Nya Zeeland, Europeiska unionen, Förenta staterna och Australien, där möjligheterna till inhemsk efterfrågetillväxt är begränsade.

Bomull: Priserna kommer på kort sikt att pressas nedåt när Kina tömmer sina stora lager. De kommer dock att återhämta sig och ligga relativt stabilt under återstoden av översiktsperioden. År 2024 väntas både de reala och nominella priserna ligga under 2012–2014 års nivåer.

Biobränslen: Användningen av etanol och biodiesel väntas öka långsammare under det kommande årtiondet. Produktionsnivån väntas bero på vilken politik som förs i de största produktionsländerna. Vid lägre oljepriser väntas handeln med biobränslen fortsätta att utgöra en liten andel av den globala produktionen.

Brasilien

I årets översikt ägnas särskild uppmärksamhet åt Brasilien. Landet är en av de tio största ekonomierna i världen och den näst största globala leverantören av livsmedel och jordbruksprodukter. Brasilien är på väg att bli den främsta leverantören när det gäller att tillgodose den ökande globala efterfrågan, som till största delen kommer från Asien.

Tillgången väntas öka till följd av en fortsatt produktivitetsökning, med större skördar, viss omvandling av betesmark till odlingsmark och en intensivare boskapsproduktion. Dessa möjligheter kan ökas genom strukturella reformer och en omriktning av stödet till produktivitetshöjande investeringar, t.ex. i infrastruktur, samt genom handelsavtal som underlättar tillträdet till utländska marknader.

Brasilien har gjort enastående framsteg när det gäller att utrota svälten och minska fattigdomen. Utsikterna att minska fattigdomen ytterligare genom att utveckla jordbruket ser allt ljusare ut, både för vissa livsmedelsgrödor och för värdefullare produkter som kaffe, trädgårdsprodukter och tropiska frukter. För att förverkliga dessa möjligheter krävs mer målinriktade landsbygdspolitiska åtgärder.

Brasilien kan åstadkomma tillväxt inom jordbruket på ett hållbart sätt. Även om den ökade tillgången även fortsättningsvis väntas bero mer på ökad produktivitet än på utökade jordbruksarealer väntas påfrestningarna på naturresurserna minska till följd av miljö‑ och bevarandeinitiativ, bland annat stöd till hållbara odlingsmetoder, omvandling av naturlig och försämrad odlingsmark till betesmark, och integration av odlings‑ och uppfödningssystem.

Summary of
OECD/FAO (2015), OECD-FAO Agricultural Outlook 2015, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/agr_outlook-2015-en

© OECD

Denna sammanfattning är inte en officiell OECD-översättning.

Reproduktion av denna sammanfattning är tillåten, om OECD:s upphovsrätt och publikationens titel på originalspråket nämns.

Flerspråkliga sammanfattningar är översatta utdrag ur OECD–publikationer, som ursprungligen publicerats på engelska och franska.

De kan beställas gratis från OECD:s nätbokhandel www.oecd.org/bookshop

Närmare upplysningar lämnas av OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, F-75116
Paris, Frankrike

Besök vår nätplats www.oecd.org/rights