OECD >Multilingual Summaries

OECD-FAO Agricultural Outlook 2018-2027

Summary in Danish

OECD‑FAO‑landbrugsoversigten for 2018‑2027

Sammendrag på dansk

Landbrugsoversigten for 2018‑2027 er kommet i stand gennem et samarbejde mellem OECD og FAO og er udarbejdet med input fra eksperter fra de deltagende medlemmers regeringer og fra specialiserede råvareorganisationer. Den indeholder en fælles vurdering af udsigterne for de kommende 10 år for markederne for landbrugs‑ og fiskeråvarer på nationalt, regionalt og globalt plan. Dette års oversigt indeholder et særligt kapitel om udsigterne og udfordringerne for landbrugs‑ og fiskerisektoren i Mellemøsten og Nordafrika.

Her, omkring ti år efter at fødevarepriserne toppede i 2007‑2008, er forholdene på verdensmarkederne for landbrugsprodukter meget forskellige. Produktionen er steget stærkt for alle varer og satte i 2017 nye rekorder for de fleste kornsorter, kødtyper, mejeriprodukter, og fisk, mens kornlagrene steg til rekordhøjder. Samtidig er stigningen i efterspørgslen begyndt at klinge af. En stor del af den stigende efterspørgsel i de seneste 10 år skal tilskrives stigende indkomster pr. indbygger i Folkerepublikken Kina (herefter omtalt som Kina), som gav anstødet til landets efterspørgsel efter kød, fisk og foder. Denne kilde til efterspørgselsvækst er aftagende, samtidig med at nye kilder til global efterspørgsel ikke er tilstrækkelige til at fastholde den samlede vækst. Som resultat heraf forventes priserne på landbrugsvarer fortsat at være lave. Også de nuværende store lagre gør en tilbagevenden til tidligere tider usandsynlig inden for de nærmeste få år.

Den vigende stigning i efterspørgslen forventes at vare ved over de kommende 10 år. Befolkningen vil være den primære drivkraft bag forbrugsvæksten for de fleste råvarer, selv om befolkningstilvæksten forventes at falde. Desuden forventes forbruget af mange råvarer pr. indbygger at være stagnerende på globalt plan. Det gælder især dagligvarer som korn og rodfrugter og rodknolde, hvor forbruget er tæt på mætningspunktet i mange lande. Omvendt er væksten i efterspørgslen efter kødprodukter faldende som følge af forskelle i regionale præferencer og begrænsninger i den disponible indkomst, samtidig med at efterspørgslen efter animalske produkter såsom mejerivarer forventes at stige hurtigere over de kommende 10 år.

For korn og oliefrø vil den primære kilde til vækst i efterspørgslen være foder, efterfulgt af fødevarer. En stor del af en yderligere foderefterspørgsel vil fortsat komme fra Kina. Tempoet i væksten i efterspørgslen efter foder forventes ikke desto mindre at aftage gradvist, trods en intensivering af den animalske produktion. En stor del af den ekstra efterspørgsel efter fødevarer stammer fra regioner i f.eks Afrika syd for Sahara, Indien, Mellemøsten og Nordafrika.

Efterspørgslen efter korn, vegetabilsk olie og sukkerrør som input til produktionen af biobrændstoffer forventes at stige mere beskedent end i de sidste 10 år. Hvor ekspansionen inden for biobrændstoffer inden for de seneste 10 år medførte en yderligere stigning i efterspørgslen efter korn på mere end 120 mio. ton, primært majs, forventes denne vækst stort set at være nul i den periode, oversigten dækker. I udviklede lande forventes eksisterende politikker ikke at kunne bære en yderligere ekspansion meget længere. Væksten i efterspørgslen vil derfor fremadrettet i overvejende grad komme fra udviklingslande, som for fleres vedkommende har indført politikker til fremme af anvendelsen af biobrændstoffer.

Undtagelserne fra dette generelle mønster med langsomt stigende efterspørgsel pr. indbygger er sukker og vegetabilske olier. Forbruget af sukker og vegetabilsk olie pr. indbygger forventes at stige i udviklingslandene i takt med, at urbaniseringen i disse lande medfører større efterspørgsel efter forarbejdede fødevarer og færdigretter. Ændrede mønstre for fødevareindtagelse og kostsammensætning indebærer, at den “tredobbelte byrde” med underernæring, overernæring og fejlernæring vil vare ved i udviklingslandene.

Den globale landbrugs‑ og fiskeproduktion forventes at stige med ca. 20 % over de kommende 10 år, men med betydelige udsving mellem regionerne. Der forventes en kraftig vækst i Afrika syd for Sahara, Syd‑ og Østasien, samt Mellemøsten og Nordafrika. Omvendt forventes væksten i produktionen i de udviklede lande at være meget lavere, især i Vesteuropa. Væksten i produktionen vil primært blive opnået ved intensiverings‑ og effektivitetsgevinster og til dels gennem en udvidelse af produktionsgrundlaget ved i kraft af et større antal kvægbesætninger og en omlægning af græsarealer til kornarealer.

Med udsigt til et lavere forbrug og en lavere produktionsvækst forventes der en stigning i handelen med landbrugsvarer og fisk på kun omkring halvdelen af stigningen i de foregående 10 år. Nettoeksporten påregnes at stige fra lande og regioner med rigelige mængder jord, især fra landene i Nord‑ og Sydamerika. Lande med stor befolkningstæthed eller stor befolkningstilvækst, navnlig i Mellemøsten og Nordafrika, Afrika syd for Sahara og i Asien vil komme til at opleve stigende nettoimport.

For næsten alle landbrugsvarer skønnes eksporten fortsat at være koncentreret hos stabile grupper af centrale leverandørlande. En bemærkelsesværdig ændring er Den Russiske Føderations og Ukraines stigende tilstedeværelse på verdens kornmarkeder, som forventes at vare ved. Den høje koncentration af eksportmarkeder kan øge verdensmarkedernes modtagelighed over for chokpåvirkninger på forsyningssiden som følge af naturbetingede og politiske faktorer.

Landbrugsoversigten for 2018‑2027 går som en basislinjefremskrivning ud fra den antagelse, at de politikker, der findes i dag, vil fortsætte fremadrettet. Ud over de traditionelle risici, der påvirker landbrugsmarkeder, hersker der stigende usikkerhed om handelspolitikkerne på landbrugsområdet og bekymring for faren for stigende global protektionisme. Handelen med landbrugsvarer spiller en vigtig rolle for garantien for fødevaresikkerheden, og understreger behovet for rammebetingelser, der er gunstige for handelspolitikken.

Mellemøsten og Nordafrika

Dette års særlige kapitel har fokus på Mellemøsten og Nordafrika, hvor stigende efterspørgsel efter levnedsmidler og begrænsede land‑ og vandressourcer fører til stigende afhængighed af import af basisfødevarer. Mange lande bruger en stor del af deres eksportindtjening på fødevareimport. Fødevaresikkerheden trues af konflikter og politisk ustabilitet.

Regionens landbrugs‑ og fiskeproduktion forudses at stige med omkring 1,5 % p.a., primært som følge af produktivitetsforbedringer. Politikker i regionen understøtter produktion og forbrug af korn med det resultat, at 65 % af den dyrkede jord er tilsået med stærkt vandforbrugende kornarter, navnlig hvede, som tegner sig for en stor del af kalorieindtaget. Kosten forventes fortsat at være præget af et højt indtag af korn og sukker, og et lavt proteinindtag fra animalske kilder.

En alternativ tilgang til fødevaresikkerhed ville omlægge politikker væk fra støtte af korn og mod udvikling af landdistrikter, bekæmpelse af fattigdom og støtte til produktion af gartneriprodukter af høj værdi. En sådan ændring ville også bidrage til mere diversificerede og sundere kostvaner.

Summary of
OECD (2018), OECD-FAO Agricultural Outlook 2018-2027, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/agr_outlook-2018-en

© OECD

Dette sammendrag er ikke en officiel OECD oversættelse.

Reproduktion af dette sammendrag er kun tilladt på betingelse af, at OECD copyright og titel på den originale publikation nævnes.

Sammendrag på flere sprog er oversatte uddrag af OECD publikationer, der oprindeligt blev publiceret på engelsk og fransk.