OECD >Multilingual Summaries

Government at a Glance 2015

Summary in Danish

Overblik over nøgleindikatorer for offentlige tjenester 2015

Sammendrag på dansk

Opsvinget er på vej, og den økonomiske vækst i OECD‑området er langsomt ved at komme i gang igen. Den finanspolitiske konsolidering skrider frem, selv om ledigheden fortsat er høj,og væksten i produktiviteten har været lav. Også ulighederne i både indkomstfordelingen og andre resultater, der betyder noget for folks trivsel, bliver større. Det vil derfor være nødvendigt for regeringerne at finde løsninger på disse udfordringer, så de er i stand til at levere en stærkere og mere inkluderende vækst i årene fremover. Det vil være nødvendigt at anlægge en flerdimensionel strategi for udformningen af de offentlige politikker.

Regeringerne har en værktøjskasse fuld af politiske redskaber, som de kan tage af til at opbygge grundlaget for mere bæredygtige og rummelige samfund. Men uden passende mekanismer til at forhindre, at den offentlige beslutningsproces "tages som gidsel" af grupperinger med specialinteresser, sikre en effektiv gennemførelse og fremme en gennemgribende overvågning og evaluering, er selv de mest gennemtænkte politikker måske ikke nok til at levere de forventede resultater. De indikatorer, der blev opstillet i Government at a Glance 2015, kastede lys over, hvor inklusive regeringer er, når det drejer sig om beskæftigelse, politiske processer og politiske resultater.

Vigtige resultater

De samlede statsfinanser i OECD‑landene viser fremgang

OECD‑landenes budgetsaldo forbedredes med 4,2 procentpoint og gik fra et underskud på 8,4 % af BNP i 2009 til et underskud på 4,2 % af BNP i 2013.

I 2013 nåede den strukturelle finanspolitiske saldo et underskud på i gennemsnit 3,5 % af det potentielle BNP i OECD‑landene, en forbedring på 3,6 procentpoint sammenholdt med 2009.

Som et resultat af en konsolideringsindsats forbedrede de fleste OECD‑lande deres nettoopsparingskvote (forskellen mellem løbende indtægter og løbende udgifter) mellem 2009 og 2013. Det var også tilfældet for lande med stærkt negative opsparingskvoter som Grækenland, Irland og Portugal.

I 2013 nåede den gennemsnitlige gæld i OECD‑landene 109,3 % af BNP. Fra 2013 til 2014 faldt gælden i Tjekkiet, Irland, Norge og Slovakiet, mens de største fald i gælden opnåedes i Slovenien, Spanien, Italien og Belgien.

De offentlige investeringer ligger på et lavt niveau og er faldet sammenlignet med 2009

De offentlige i investeringer i OECD‑landene faldt mellem 2009 og 2013 i gennemsnit med 0,8 procentpoint af BNP og med 1,4 procentpoint af de samlede udgifter. I 2013 tegnede de offentlige investeringer sig i gennemsnit for 3,3 % af BNP og 7,8 % af de samlede udgifter.

I 2013 stod myndigheder på niveauerne under centraladministrationen for ca. 60 % af de samlede offentlige investeringer. I lande som Chile, Grækenland og Slovakiet tegnede centralregeringen sig for over 70 % af de offentlige investeringer.

Trods reformer er beskæftigelsen i den offentlige sektor fortsat relativt stabil målt i procent af arbejdsstyrken

Centralregeringerne i de fleste OECD‑lande har i vid udstrækning brugt beskæftigelses‑ og lønreformer til at nedbringe udgifterne.

Der er blevet anvendt forskellige værktøjer i beskæftigelsesreformerne, bl.a. har man enten helt undladt, eller kun i begrænset omfang valgt at erstatte ansatte, der går på pension, ligesom der er gennemført ansættelsesstop, outsourcing og løntilpasninger, især ved at skære i lønningerne for de øverste embedsmænd, samt lønstop. I gennemsnit har reformerne ført til en opfattelse af moderat stigende stressniveauer og arbejdsintensitet.

På trods af reformerne ligger beskæftigelsen i den offentlige sektor (ikke kun i centraladministrationen) som andel af arbejdsstyrken fortsat relativt stabil, på lidt over 19 % i 2013.

Aktører inddrages i reguleringspolitikkerne i vidt omfang, men det sker meget sent i forløbet

I OECD's Recommendation on Regulatory Practices and Policies fra 2012 forpligtede OECD‑landene sig til en strategi for reguleringspraksis, der omfatter hele statsapparatet. Mange lande har indført formelle krav og har gjort betydelige fremskridt mod en forbedring af reguleringspraksis og ‑kvalitet og og lever nu op til visse af OECD‑Rådets henstillinger.

Ikke desto mindre er der betydelige variationer med hensyn til, i hvilket omfang regeringerne gennemfører konsekvensanalyser på reguleringsområdet eller efterfølgende cost‑benefit‑analyser, tilpasninger og synergier på tværs af reguleringer.

Der er plads til væsentlige forbedringer med hensyn til aktørernes inddragelse i udarbejdelsen af regler. Borgere, virksomheder, civilsamfundsorganisationer, osv., høres generelt sent i forløbet, ofte først når lovudkastet fremlægges for regeringen. De bliver sjældent bedt om at komme med forslag til en vurdering af kvaliteten eller en bedre regelgennemførelse, lige som de heller ikke inddrages systematisk i drøftelser på et tidligt tidspunkt om karakteren af problemet og mulige løsninger.

Der træffes et stigende antal foranstaltninger til sikring af integritet i det offentlige, men der er fortsat store smuthuller

OECD‑landene har stadig større fokus på interessekonflikter, men i modsætning til perioden efter en offentlig ansættelse er perioden forud for offentlig ansættelse (f.eks. tidligere ansatte i den private sektor, eller lobbyister) stort set et ureguleret område.

Der er i de fleste OECD‑lande udformet videregående krav om, at offentligt ansatte med højere beslutningskompetence skal offentliggøre private interesser, men i retsvæsnet og i "risikoområder" – f.eks. skatte‑ og toldmedarbejdere, indkøbsagenter og finansielle myndigheder – er der fortsat en lavere grad af offentlighed, når man sammenligner med den udøvende og den lovgivende magt.

Særinteressers utilbørlige påvirkning af de politiske beslutningsprocesser udgør en permanent risiko som følge af forskellige smuthuller, der findes i form af f.eks. en ulige interesserepræsentation i regeringens rådgivningsudvalg og flytning af personer mellem de regulerende myndigheder til områder, der bliver reguleret (det såkaldte svingdørsprincip).

Der er siden 2009 vedtaget væsentligt flere love til beskyttelse af informanter ("whistleblowers"). I praksis er en effektiv beskyttelse imidlertid fortsat en udfordring.

Visse lande er ved at indføre god praksis for åbne informationer i den offentlige sektor

Åbne informationer i den offentlige sektor giver en ny generation af borgere, virksomheder og embedsmænd større beføjelser til at skabe samfundsmæssig merværdi og kan skabe større gennemsigtighed i den offentlige sektor.

Ifølge det nye OURdata Index var indsatsen for åbne informationer størst i Korea, Frankrig, Storbritannien, Australien, Canada og Spanien.

Selv om de fleste lande har ydet en stor indsats for at stille oplysninger til rådighed og gøre dem lettilgængelige, er der store forskelle med hensyn til, i hvilket omfang regeringerne aktivt støtter genbrug af offentlige oplysninger (navnlig med hensyn til genbrug i den offentlige forvaltning).

De offentlige skatteordninger har i betydeligt omfang afbødet stigningen i ulighederne i markedsindkomsten, men der findes ikke‑indkomstrelaterede uligheder, der kræver en indsats

Statens overførsler og overførselsbetalinger udgør et effektivt værktøj til begrænsning af virkningerne af stigende uligheder på markedet. I 2011 reducerede OECD‑regeringers indkomstomfordeling GINI‑koefficienten med mere end 16 procentpoint.

I nogle lande har nedskæringer i de offentlige udgifter forøget andelen af de udgifter, der skal betales direkte af borgerne for at få¨adgang til tjenester, hvilket kan øge de finansielle hindringer for lavindkomstgrupperne yderligere.

En borgercentreret tilgang til levering af tjenesteydelser, med fokus på sårbare grupper (lavindkomstgrupper, indvandrere, handicappede, unge osv.), og som fuldt udnytter nye teknologier, kan åbne op for muligheder for en mere integrerende levering af serviceydelser og resultater

Summary of
OECD (2015), Government at a Glance 2015, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/gov_glance-2015-en

© OECD

Dette sammendrag er ikke en officiel OECD oversættelse.

Reproduktion af dette sammendrag er kun tilladt på betingelse af, at OECD copyright og titel på den originale publikation nævnes.

Sammendrag på flere sprog er oversatte uddrag af OECD publikationer, der oprindeligt blev publiceret på engelsk og fransk.

De er gratis tilgængelige på OECD Online Bookshop www.oecd.org/bookshop

For yderligere oplysninger kan man kontakte afdelingen OECD Rettigheder og Oversættelser, Direktoratet for Offentlige Anliggender og Kommunikation på rights@oecd.org eller pr. fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Besøg vores website www.oecd.org/rights