OECD >Multilingual Summaries

International Migration Outlook 2016

Summary in Estonian

Rahvusvahelise rände ülevaade 2016

Eestikeelne kokkuvõte

Põhisuundumused

Esialgsed 2015. aasta andmed näitavad, et juba teist aastat järjest on pidevad migratsioonivood OECD alas järsult kasvanud. 2015. aastal rändas püsivalt OECD riikidesse umbes 4,8 miljonit inimest, mis on veidi kõrgem 2007. aasta tipptasemest ja 10% rohkem kui 2014. aastal.

Ränne perede taasühinemiseks ja vaba liikumine Euroopa Liidus moodustasid mõlemad OECD‑sisesest püsivast rändest umbes 30%. 2014. aastal kasvas järsult ränne Rumeeniast, Bulgaariast, Itaaliast ja Prantsusmaalt. Üks kolmest uuest OECD riikide sisserändajast on pärist teisest OECD riigist. Umbes üks kümnest OECDsse sisenevast rändajast on Hiinast ja üks 20‑st Indiast.

Kasvanud on ka ajutine ränne. 2014. aastal kasvas Euroopa Liidus ja Euroopa Vabakaubanduspiirkonnas ettevõttesisene liikuvus ja töötajate lähetamine vastavalt 17% ja 38%. Paljudes riikides kasvas riikidevaheline hooajatööliste värbamine.

2015. aastal registreeriti OECD riikides 1,65 miljonit uut varjupaigataotlejat, mis on rekordiliselt kõrge arv. Ligi 1,3 miljonit neist tuli Euroopas asuvatest OECD riikidest. Süürlased moodustasid taotlejatest umbes 25% ja Afganistanist tulnud 16%. Saksamaal registreeriti 2015. aastal 440 000 ametlikku varjupaigataotlust ja enam kui miljon on eelregistreeritud. Kõige rohkem taotlusi võrreldes omaenda rahvaarvuga (1,6%) sai Rootsi.

OECD rändepoliitikas aastatel 2015–2016 olulisi muutuseid ei olnud. Kanadas kehtestati 2015. aastal uus taotluste menetlemise süsteem majandusrändajatele. Euroopas võeti vastu ja 2015. aastal rakendati koos teiste meetmetega Euroopa rände tegevuskava, et tegelda hiljutise rändevoo algpõhjuste ja tagajärgedega ning kujundada ümber Euroopa ühtne varjupaigasüsteem. 2016. aastal esitas Euroopa Komisjon muudatusettepanekud sinise kaardi direktiivile, mis käsitleb kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid ja töötajate ELi sisest ametisse määramist.

Aastatel 2011–2015 püsis enamikus OECD riikidest sisserändajate tööhõive samal tasemel või kahanes veidi, kuid töötus sisserändajate seas püsis paljudes neist kõrge. Tööga on OECD riikides keskmiselt hõivatud umbes 60% sisserändajatest (64,9% kohalikest) ja töötuse määr on nende hulgas 9,3% (7,3% kohalike hulgas).

Põgenikekriisist kõige enam mõjutatud riikides on tõhustatud varjupaigataotlejate ja pagulaste integreerimise meetmeid. Austria, Norra, Rootsi, Saksamaa ja Soome on suurendanud kulutusi haridusele ja keelekursustele. Paljud riigid on lühendanud tööturule sisenemise ooteaega või lihtsustanud ligipääsu keelekursustele ja oskuste hindamisele.

Rände kohalik mõju

Paljud empiirilised tõendid rände mõju kohta vastuvõtvatele riikidele keskenduvad riigi tasemele, kuigi mõju on kõige tuntavam piirkondlikult. Raske on teha üldistusi eri valdkondades (tööturg, haridus, tervishoid, eluase jne), kuid rände kohalik mõju sõltub eelkõige rändajate sotsiaalmajanduslikust iseloomustusest. Näiteks võib olemasolevate tõendite põhjal arvata, et rändajad kasutavad kohalikest vähem tervishoiuteenuseid, kuid rohkem ühistransporti. Koolides vajavad sisserändajate lapsed, eriti kui nad on saabunud hiljuti, sageli eelkõige keeleoskusega seoses rohkem tuge, ja on seetõttu õpilase kohta kulukamad.

Ootamatu ja suur sissevool võib süvendada kohaliku taristu pikaajalisi struktuurilisi probleeme ning kõrgemate nõudmistega kohanemine võib võtta aega. Teadvustamine, et ränne ei ole selliste probleemide peamine põhjus, on oluline samm leevendamaks sageli negatiivset avalikku arvamust olukorrast.

Rändega seotud keskkonnaalased ja geopoliitilised vapustused

Massiliste rändevoogudega seostatakse sageli keskkonnaalaseid ja geopoliitilisi vapustusi, mis võivad survestada seaduslikku rännet ja kaitsesüsteeme.

Minevikust on näha, et OECD riigid kasutavad ajutisi leevendusmeetmeid, et aidata inimesi, kes on pärit konfliktidest või looduskatastroofidest mõjutatud riikidest. Paljudes OECD riikides rakendatakse geopoliitiliste vapustuste kontekstis mahukaid ümberasustamisprogramme, kuid varjupaigataotlejate järsu kasvu korral – nagu ka praeguses kriisis – on kõige sagedasem lahendus ajutine või täiendav kaitse. Alternatiivsed lahendused nagu töö, õpingud välisriikides või peresidemed ning humanitaarviisad ja eraviisilised sponsoriprogrammid ei ole ka praeguse põgenikekriisi puhul osa tavalisest vastusest suurenenud voogudele.

Selle aasta ülevaates rõhutatakse, et toimivat rahvusvahelist koostööd ei saa võtta enesestmõistetavana, püsiv kriis kasvatab lõhet pikaajalise lahenduse leidmise soovi ja eelistatavate lühiajaliste kaitsemeetmete rakendamise vahel ning et enamikus rändesüsteemides rakendatav valikuvõimalus vajab ülemaailmses kaitseraamistikus ümbermõtestamist.

Põhijäreldused

Ränne on kasvuteel ja naasnud kriisieelsele tasemele

2014. aastal sisenes püsivas rändevoos OECD riikidesse 4,3 miljonit isikut (võrreldes 2013. aastaga kasv 4%). Esialgsete andmete kohaselt on 2015. aastal sellele lisandunud umbes 10%.

2014. aastal oli välisriikides sündinud isikuid OECD riikides 120 miljonit.

OECD riikides registreeriti 2015. aastal 1,65 miljonit varjupaigataotlust, mis on 2014. ja 1992. aastaga võrreldes kahekordistunud.

2013. aastal õppis OECD riikides ligi 3 miljonit välistudengit, kellest 23% oli pärit Hiinast.

Alahinnata ei tohiks rände mõju kohalikul tasandil

Kõigis OECD riikides on rändajad linnapiirkondades üleesindatud.

Mõju avalikule taristule ja teenustele sõltub rändajate suhtelisest iseloomustusest võrreldes kohaliku rahvastikuga ning olemasolevatest avalikest teenustest ja taristust. Suur sissevool võib kohalikku taristut survestada. Kuigi ränne võib süvendada struktuurilisi probleeme eriti eluaseme ja hariduse valdkonnas, ei ole see reeglina nende peapõhjus.

Rändepoliitikad peaksid paremini vastama geopoliitilistele ja keskkonnaalastele vapustustele

Vapustustega toimetulekuks olemasolevad rahvusvahelised vahendid on piiratud.

Süüria kriis on näidanud, et hoolimata pagulastele alternatiivsete võimaluste pakkumisega seotud praktilisest raskustest võib nende potentsiaal nendest kasu saavate isikute seisukohast olla oluline.

OECD riikides on süürlastele viimase viie aasta jooksul väljastatud 18 200 tööluba (ligi 2 miljonit 18–59‑aastast süürlast paigutati ümber naaberriikidesse) ning umbes 15 300 Süüria noort on saanud OECD riikidesse üliõpilasviisa (vähem kui 10% ümberpaigutatud Süüria üliõpilastest) ning üle 72 000 süürlase taasühines perekonnaliikmetega.

Summary of
OECD (2016), International Migration Outlook 2016, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/migr_outlook-2016-en

© OECD

Käesolev kokkuvõte ei ole OECD ametlik tõlge.

Käesoleva kokkuvõtte kasutamine on lubatud OECD autoriõiguse ja originaalse väljaande pealkirja mainimisel.

Erinevates keeltes kokkuvõtted on väljavõtted OECD esialgsest inglis- ja prantsuskeelsest väljaandest.

Need väljaanded on saadaval OECD internetipoest aadressil www.oecd.org/bookshop

Täiendavate andmete saamiseks pöörduge OECD Õiguste ja tõlgete üksuse poole avalike suhete direktoraadis aadressil

rights@oecd.org või faksinumbril: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

õiguste ja tõlgete üksus:www.oecd.org/rights