OECD >Multilingual Summaries

International Migration Outlook 2016

Summary in Hungarian

Nemzetközi migrációs kilátások 2016

Összefoglalás magyarul

Fő trendek

Az előzetes 2015. évi adatok szerint az állandó migrációs áramlás már a második egymást követő évben mutatott meredek emelkedést az OECD‑térségben. 2015‑ben mintegy 4,8 millió fő vándorolt be az OECD‑országokba állandó letelepedési céllal; ez a szám némileg meghaladja a 2007‑ben mért csúcsértéket, a 2014‑ben mért értéknél pedig 10%‑kal magasabb.

Az Európai Unión belüli család‑újraegyesítési célú migráció és a szabad mozgásos migráció egyenként mintegy 30%‑át adta az OECD‑térségbe irányuló összes állandó migrációnak. A Romániából, Bulgáriából, Olaszországból és Franciaországból származó migráció aránya éles emelkedést mutatott 2014‑ben. Az OECD‑országokba érkező minden harmadik új bevándorló egy másik OECD‑országból érkezik. Az OECD‑térségbe bevándorlók közül nagyjából minden tizedik kínai, minden huszadik pedig indiai.

Az ideiglenes bevándorlás területén is növekedés volt tapasztalható. A cégen belüli mobilitás és a kiküldetésen lévő munkavállalók aránya 2014‑ben 17%‑kal nőtt az Európai Unión és 38%‑kal az Európai Szabadkereskedelmi Övezeten belül. Több országban nőtt az idénymunkások nemzetközi toborzásának mértéke.

2015‑ben rekordszámú, 1,65 millió új menedékkérőt regisztráltak az OECD‑térségben. Közülük csaknem 1,3 millió fő európai OECD‑országokba érkezett. A kérelmezők 25%‑a szír, 16%‑a pedig afgán volt. Németország 2015‑ben 440 000 hivatalos menedékkérelmet regisztrált és több mint egy millió előzetes regisztrációt iktatott. A lakosságszámhoz viszonyítva a legtöbb kérelmet Svédországban adták be (1,6%).

2015–2016‑ban nem történtek jelentős változások az OECD migrációs politikáiban. Kanadában azonban 2015‑ben új kérelem‑elbírálási rendszert vezettek be a gazdasági bevándorlókat érintően. Európában 2015‑ben fogadták el és vezették be az „európai migrációs stratégiát”, valamint egyéb olyan intézkedéseket, amelyek a közelmúltbéli migrációs hullám kiváltó okainak és következményeinek kezelését, valamint a közös európai menekültügyi rendszer megreformálását célozzák. 2016‑ban az Európai Bizottság a magasan képzett munkavállalók belépését és tartózkodását szabályozó kék kártya irányelv, valamint a munkavállalók EU‑n belüli kiküldetési feltételeinek módosítására tett javaslatot.

A 2011–2015 közötti időszakban a bevándorlók foglalkoztatottsági rátája a legtöbb OECD‑országban szinten maradt vagy kis mértékben emelkedett, ám a bevándorlói munkanélküliség számos országban továbbra is magas. Az OECD‑térségben a bevándorlók átlagosan mintegy 60%‑a áll alkalmazásban (a helyben születettek esetében ez az arány 64,9%), munkanélküliségi rátájuk pedig eléri a 9,3%‑ot (7,3% a helyben születettek esetében).

A menekültválság által legerősebben érintett országokban fokozták a menedékkérők és a menekültek integrálását célzó intézkedéseket. Ausztriában, Finnországban, Németországban, Norvégiában és Svédországban nőttek az oktatásra és a nyelvtanfolyamokra fordított kiadások. Számos ország csökkentette a munkaerőpiacra való belépést megelőző várakozási időt, illetve lehetővé tette a nyelvtanfolyamokhoz és a készségfelméréshez való korai hozzáférést.

A migráció helyi hatása

A befogadó országokban a migráció hatásával kapcsolatos tapasztalati bizonyíték zömében a nemzeti szintre vonatkozik, noha a hatás helyi szinten érezhető a legerősebben. Nehéz a különféle területekre (munkaerőpiac, oktatás, egészségügy, lakhatás stb.) kiterjedően általánosítani; a migráció helyi hatása általában a bevándorlók konkrét társadalmi‑gazdasági jellemzőitől függ. A rendelkezésre álló bizonyíték például azt mutatja, hogy a bevándorlók általában kevesebb egészségügyi szolgáltatást vesznek igénybe a helyben születetteknél, ugyanakkor nagyobb gyakorisággal utaznak tömegközlekedési eszközökön. Az iskolában pedig a bevándorlók gyerekeinek – különösen a frissen érkezetteknek – gyakorta több támogatásra van szükségük, ezért a rájuk eső egy főre jutó költség is magasabb, legfőképpen a nyelvoktatás miatt.

A hirtelen érkező nagy hullámok tovább súlyosbíthatják a helyi infrastruktúra régóta fennálló strukturális problémáit, a megnövekedett szükségletekhez való alkalmazkodás pedig időbe telik. Annak elismerése, hogy a fenti kihívások elsődleges oka nem a migráció, fontos első lépést jelent a gyakorta negatív közvélekedés és a helyzet tényeinek összeegyeztetésében.

Migrációs vonatkozású környezeti és geopolitikai sokkok

A környezeti és geopolitikai sokkokat sokszor a nagymérvű migrációs áramlásokkal hozzák összefüggésbe, melyek túlzott megterhelést jelenthetnek a legális migrációs és védelmi rendszerek számára.

A múltbéli tapasztalatok azt mutatják, hogy az OECD‑országok átmeneti segélyezési intézkedéseket alkalmaznak a konfliktus vagy természeti katasztrófa sújtotta országokból érkező emberek megsegítésére. Egyes OECD‑országok jelentős letelepítési programokat működtetnek a geopolitikai sokkok kapcsán, ám a nagyobb menekülthullámok – így a jelenlegi menekültválság – esetében legáltalánosabban alkalmazott gyakorlat továbbra is az átmeneti és kiegészítő védelem. Az alternatív módszerek, mint például a munkavállalás, a nemzetközi tanulás és a családi csatornák, vagy a humanitárius vízumok és a magán szponzorálási programok nem képezik részét a megnövekedett beáramlásokra adott szokásos válaszintézkedéseknek, a jelenlegi menekültválság kapcsán sem.

Az idei évi Kilátások hangsúlyozzák, hogy: a hatékony nemzetközi együttműködés nem tekinthető magától értetődőnek; az elhúzódó válság egyre növekvő feszültséget generál a tartós megoldások iránti igény és a rövid távú védelmi intézkedések iránti általános preferencia között; a migrációs rendszerek zömének közös jellemzőjét, a kiválasztást pedig újra kell gondolni egy nemzetközi védelmi keretrendszer összefüggésében.

Fő megállapítások

A migráció mértéke emelkedik és visszaállt a válság előtti szintre

Az OECD‑országokba irányuló állandó migráció keretében 2014‑ben 4,3 millió belépő érkezett a térségbe (2013‑hoz viszonyítva +4%). Az előzetes adatok szerint ez a szám 2015‑ben mintegy 10%‑kal nőtt.

Az OECD‑országok külföldön született lakossága 2014‑ben 120 millió fő volt.

2015‑ben az OECD‑országok 1,65 millió menedékkérelmet regisztráltak, ami duplája a 2014. évi és az 1992. évi szintnek.

2013‑ban csaknem 3 millió nemzetközi diák tanult az OECD‑országokban, ezen belül 23% Kínából érkezett.

A migráció helyi szintű hatását nem szabad alábecsülni

A bevándorlók az összes OECD‑országban túlreprezentáltak a városi területeken.

Az állami infrastruktúrára és szolgáltatásokra gyakorolt hatás a bevándorlóknak a helyben születettekhez viszonyított relatív jellemzőitől, valamint a vizsgált közszolgáltatásoktól és infrastruktúrától függ. A nagymérvű beáramlások túlterhelhetik a helyi infrastruktúrát. Azonban, bár a bevándorlás tovább súlyosbíthatja a strukturális problémákat, különösen a lakhatás és az oktatás terén, általában nem a fő forrása ezeknek a kihívásoknak.

A migrációs politikák jobb válaszintézkedéseket is adhatnának a geopolitikai és környezeti sokkokra

A sokkokkal összefüggő migráció kezelését célzó nemzetközi eszközök köre korlátozott.

A menekülteket segítő alternatív módszerek alkalmazásának gyakorlati kihívásai ellenére is fontos lehet a segélyezettek számában rejlő potenciál, amint azt a szíriai válság is mutatja.

Az OECD‑térségben az elmúlt öt évben 18 200 munkavállalási engedélyt adtak ki szíreknek (csaknem 2 millió 18–59 év közötti szírt a szomszédos országokba telepítettek át), mintegy 15 300 fiatal szír kapott OECD‑országokba szóló tanulói vízumot (a lakóhelyét elhagyni kényszerülő szír egyetemi hallgatók kevesebb mint 10%‑a), és több mint 72 000 szír egyesült újra a családjával.

Summary of
OECD (2016), International Migration Outlook 2016, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/migr_outlook-2016-en

© OECD

Ez az összefoglalás nem hivatalos OECD fordítás.

Ez az összefoglalás abban az esetben másolható, ha megemlítésre kerül az OECD szerzői joga és az eredeti kiadvány címe.

A többnyelvű összefoglalások az eredetileg angol ill. francia nyelvű OECD kiadványok kivonatos fordításai.

Az OECD on-line könyvesboltban díjmentesen állnak rendelkezésre: www.oecd.org/bookshop

További információ kérhető a Közügyi és Kommunikációs Igazgatóság Jogi és Fordítási Csoportjától: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Látogasson el honlapunkra: www.oecd.org/rights