OECD >Multilingual Summaries

International Migration Outlook 2016

Summary in Slovak

Výhľad v oblasti medzinárodnej migrácie na rok 2016

Zhrnutie v slovenčine

Hlavné trendy

V predbežných údajov za rok 2015 vyplýva, že už druhý rok po sebe sa v krajinách OECD prudko zvýšili trvalé migračné toky. Približne 4,8 milióna ľudí prišlo v roku 2015 do krajín OECD v rámci trvalej migrácie, čo je mierne viac ako najvyššia úroveň v roku 2007 a o 10 % viac ako v roku 2014.

Migrácia s cieľom zlúčenia rodiny a voľný pohyb v rámci Európskej únie predstavujú približne 30 % všetkej trvalej migrácie do krajín OECD. V roku 2014 sa prudko zvýšila migrácia z Rumunska, Bulharska, Talianska a Francúzska. Jeden z troch nových migrantov do krajín OECD pochádza z inej krajiny OECD. Približne jeden z desiatich migrantov do krajín OECD pochádza z Číny a jeden z dvadsiatich je z Indie.

Zvýšila sa aj dočasná migrácia. V roku 2014 sa o 17 % zvýšila vnútropodniková mobilita a o 38 % dočasné preloženie pracovníkov v rámci Európskej únie a európskej zóny voľného obchodu. V niekoľkých krajinách sa zvýšilo prijímanie sezónnych pracovníkov z iných krajín.

V roku 2015 bolo v krajinách OECD zaregistrovaných 1,65 milióna nových žiadateľov o azyl, čo je rekordný počet. Takmer 1,3 milióna z nich pochádza s európskych krajín OECD. Sýrčania podali približne 25 % žiadostí, Afganci 16 %. V Nemecku bolo v roku 2015 zaznamenaných 440 000 oficiálnych žiadostí o azyl a vyše jedného milióna predregistrácií. Švédsko prijalo najviac žiadostí v pomere k počtu svojich obyvateľov (1,6 %).

V migračných politikách krajín OECD nedošlo v rokoch 2015 – 2016 k nijakým významným zmenám. V Kanade však v roku 2015 nadobudol platnosť nový systém správy žiadostí pre ekonomických prisťahovalcov. V Európe bola v roku 2015 prijatá a vykonaná európska migračná agenda, ako aj ďalšie opatrenia zamerané na riešenie hlavných príčin a následkov súčasného náporu migračných tokov a na reformu spoločného európskeho azylového systému. Európska komisia v roku 2016 navrhla pozmeňujúce návrhy k smernici o modrej karte pre vysokokvalifikovaných pracovníkov a zmeny podmienok pre vysielanie pracovníkov v rámci EÚ.

V rokoch 2011 – 2015 sa miera zamestnanosti migrantov vo väčšine krajín OECD držala na rovnakej úrovni alebo sa mierne znížila, v mnohých z nich sa však vysoká miera nezamestnanosti migrantov nezmenila. V priemere je zamestnaných približne 60 % prisťahovalcov do krajín OECD (64,9 % v prípade osôb narodených v tuzemsku) a ich miera nezamestnanosti dosahuje 9,3 % (7,3 % osôb narodených v tuzemsku).

V krajinách najviac postihnutých utečeneckou krízou sa zintenzívnili opatrenia na integráciu žiadateľov o azyl a utečencov. Výdavky na vzdelávanie a jazykové kurzy vzrástli v Rakúsku, Fínsku, Nemecku, Nórsku a Švédsku. Niekoľko krajín skrátilo čakacie lehoty na vstup na trh práce alebo uľahčilo včasný prístup k jazykovým kurzom a hodnoteniu kvalifikácie.

Miestny vplyv migrácie

Veľa empirických dôkazov o vplyve migrácie v hostiteľských krajinách sa zameriava na celoštátnu úroveň, hoci vplyv sa väčšinou pociťuje miestne. Je ťažké generalizovať naprieč oblasťami (trh práce, vzdelávanie, zdravotníctvo, bývanie atď.); miestny vplyv migrácie zvyčajne závisí od konkrétnych sociálno‑ekonomických charakteristík migrantov. Z dostupných dôkazov napríklad vyplýva, že prisťahovalci zvyčajne využívajú služby v oblasti zdravotníctva v menšej miere ako osoby narodené v tuzemsku, častejšie však používajú verejnú dopravu. V školách deti prisťahovalcov, najmä v prípade osôb, ktoré prišli len nedávno, často potrebujú viac podpory, a tak vyžadujú vyššie náklady na osobu, a to najmä z dôvodu jazykovej prípravy.

Náhle, veľké toky prisťahovalcov môžu zhoršovať dlhotrvajúce štrukturálne problémy v miestnej infraštruktúre a prispôsobenie sa vyššiemu záujmu môže trvať dlhšie. Uznanie, že migrácia nie je hlavnou príčinou týchto problémov predstavuje dôležitý prvý krok k zmiereniu často negatívnej verejnej mienky s faktmi súvisiacimi so situáciou.

Environmentálne a geopolitické otrasy súvisiace s migráciou

Environmentálne a geopolitické otrasy sú často spojené s rozsiahlymi migračnými tokmi, ktoré môžu zvyšovať tlak na systémy legálnej migrácie a ochrany.

Z predchádzajúcich skúseností vyplýva, že krajiny OECD využívajú dočasné podporné opatrenia pre ľudí z krajín, v ktorých prebieha ozbrojený konflikt alebo ktoré postihli k prírodné katastrofy. Niektoré krajiny OECD v kontexte geopolitických otrasov riadia pomerne veľké programy presídľovania, čo je najčastejšia reakcia na náhle zvýšenie počtu žiadateľov o azyl vrátane súčasnej krízy, pričom sa však naďalej uplatňuje dočasná a doplnková ochrana. Alternatívne cesty, ako je pracovné kanály, programy medzinárodného štúdia a rodinné dôvody, alebo humanitárne víza a programy súkromného sponzorstva, nie sú súčasťou zvyčajnej reakcie na vyššie toky, a to ani v súvislosti so súčasnou utečeneckou krízou.

V tohtoročnom výhľade sa poukazuje na to: že účinnú medzinárodnú spoluprácu nemožno považovať za samozrejmosť; že zdĺhavé krízy vytvárajú čoraz väčšie napätie medzi potrebou trvalých riešení a všeobecným uprednostňovaním krátkodobých ochranných opatrení; a že výber, spoločný prvok väčšiny migračných systémov, sa musí v kontexte rámca medzinárodnej ochrany znovu premyslieť.

Hlavné zistenia

Migrácia sa zvyšuje a vrátila sa na svoju úroveň pred krízou

Úroveň trvalých migračných tokov do krajín OECD v roku 2014 dosiahla 4,3 milióna ľudí (zvýšenie o 4 % v porovnaní s rokom 2013). Podľa predbežných údajov sa toto číslo v roku 2015 zvýšilo približne o 10 %.

V zahraničí narodení obyvatelia v krajinách OECD v roku 2014 predstavovali 120 miliónov ľudí.

V krajinách OECD sa v roku 2015 zaregistrovalo 1,65 milióna žiadostí o azyl, čo je dvojnásobok počtu žiadostí v rokoch 2014 a 1992.

V roku 2013 sa v krajinách OECD na štúdium prihlásili takmer 3 milióny medzinárodných študentov.

Vplyv migrácie na miestnu úroveň by sa nemal podceňovať

Vo všetkých krajinách OECD majú prisťahovalci nadmerné zastúpenie v populácii mestských oblastí.

Vplyv na verejnú infraštruktúru a služby a na verejné služby a posudzovanú infraštruktúru závisí od vzájomných charakteristík prisťahovalcov v porovnaní s osobami narodenými v tuzemsku. Vysoké toky môžu vyvinúť tlak na miestnu infraštruktúru. Hoci však prisťahovalectvo môže zhoršiť štrukturálne problémy, a to najmä v oblasti bývania a vzdelávania, vo všeobecnosti nie je hlavným zdrojom týchto problémov.

Migračné politiky by mohli lepšie reagovať na geopolitické a environmentálne otrasy

Existuje len obmedzené spektrum medzinárodných nástrojov na riešenie migrácie vyvolanej otrasmi.

Napriek praktickým problémom s vykonávaním alternatívnych ciest pre utečencov významný môže byť potenciál z hľadiska počtu príjemcov, ako sa ukazuje v prípade sýrskej krízy.

V krajinách OECD bolo Sýrčanom za posledných päť rokov udelených 18 200 pracovných povolení (takmer 2 milióny Sýrčanov vo veku od 18 do 59 rokov bolo nútene vysídlených do susedných krajín), kým približne 15 300 mladých Sýrčanov získalo študentské víza do krajín OECD (menej ako 10 % nútene vysídlených sýrskych vysokoškolských študentov) a vyše 72 000 Sýrčanov sa znovu spojilo s členmi svojej rodiny.

Summary of
OECD (2016), International Migration Outlook 2016, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/migr_outlook-2016-en

© OECD

Toto zhrnutie nie je úradným prekladom OECD.

Rozmnožovanie tohto zhrnutia je povolené iba za predpokladu, že bude uvedené autorské právo OECD a názov originálnej publikácie.

Viacjazyčné zhrnutia sú preloženými výňatkami z publikácií OECD, pôvodne uverejnených v anglickom a francúzskom jazyku.

K dispozícii sú bezplatne v on-line kníhkupectve OECD: www.oecd.org/bookshop

Viac informácií získate v Divízii autorských práv a prekladov OECD Riaditeľstva verejných záležitostí a komunikácie: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Navštívte našu webovú lokalitu www.oecd.org/rights