OECD >Multilingual Summaries

International Migration Outlook 2016

Summary in Slovenian

Pogled na področje mednarodnih migracij 2016

Povzetek v slovenščini

Glavni trendi

Po predhodnih podatkih za leto 2015 so se stalni migracijski tokovi na območju držav OECD drugo leto zapored močno povečali. V letu 2015 se je v države OECD za stalno priselilo približno 4,8 milijona ljudi, kar je nekoliko več od najvišjih ravni leta 2007 in 10 % več kot v letu 2014.

Vnovična združitev družin in prosto gibanje znotraj Evropske unije sta prispevala vsak po približno 30 % vseh stalnih migracij v OECD. Migracije iz Romunije, Bolgarije, Italije in Francije so se v letu 2014 znatno povečale. Vsak tretji novi priseljenec v države OECD prihaja iz druge države OECD. Približno eden od desetih priseljencev v OECD je Kitajec ali Kitajka, vsak dvajseti pa Indijec ali Indijka.

Začasne migracije so se prav tako povečale. Mobilnost znotraj podjetij ter napotitve delavcev znotraj Evropske unije in Evropskega združenja za prosto trgovino so se v letu 2014 povečale za 17 % in 38 %. Mednarodno zaposlovanje sezonskih delavcev se je povečalo v številnih državah.

Leta 2015 je bilo v državah OECD na novo registriranih 1,65 milijona prosilcev za azil, kar je rekordno visoko število. Skoraj 1,3 milijona od njih je prispelo v evropske države članice OECD. Približno 25 % vseh prošenj so vložili Sirijci, 16 % pa Afganistanci. Nemčija je v letu 2015 prejela 440.000 uradnih prošenj za azil in več kot en milijon predhodnih registracij. Švedska je prejela največ prošenj sorazmerno glede na število prebivalcev (1,6 %).

V letih 2015–16 v OECD ni bilo večjih sprememb na področju migracijskih politik. V Kanadi je leta 2015 začel veljati nov sistem upravljanja vlog za ekonomske migrante. V Evropi je bila v letu 2015 sprejeta in uveljavljena Evropska agenda za migracije kot tudi drugi ukrepi za spoprijemanje s prvotnimi vzroki in posledicami nedavnega porasta migracijskih tokov ter za reformo skupnega evropskega azilnega sistema. Leta 2016 je Evropska komisija predlagala dopolnila k direktivi o modri karti za visoko kvalificirane delavce in k pogojem za zaposlovanje delavcev znotraj EU.

V letih 2011–15 se stopnja zaposlenosti migrantov v večini držav OECD ni spremenila ali se je rahlo zmanjšala, a je brezposelnost migrantov v številnih državah ostajala visoka. Povprečno je 60 % migrantov v državah OECD zaposlenih (med v državi gostiteljici rojenimi prebivalci je ta odstotek 64,9 %), stopnja brezposelnosti med migranti pa dosega 9,3 % (7,3 % med domačim prebivalstvom).

V državah, ki jih je begunska kriza najbolj prizadela, so pospešili ukrepe za integracijo prosilcev za azil in beguncev. Izdatki za izobraževanje in jezikovne tečaje so se povečali v Avstriji, na Finskem, v Nemčiji, na Norveškem in na Švedskem. Mnoge države so zmanjšale čakalni čas za vstop na trg dela ali omogočile hiter dostop do jezikovnih tečajev ter ocenjevanja spretnosti in znanj.

Lokalni vpliv migracij

Večina empiričnih dokazov o vplivu migracij v državah gostiteljicah se osredotoča na nacionalno raven, čeprav je vpliv najbolj občuten lokalno. Težko je posploševati prek različnih področij (trg dela, izobraževanje, zdravstvo, nastanitev itd.); lokalni vpliv migracij je ponavadi odvisen od specifičnih socialno‑ekonomskih lastnosti migrantov. Razpoložljivi podatki na primer kažejo, da imigranti običajno uporabljajo manj zdravstvenih storitev kot domače prebivalstvo, a pogosteje uporabljajo javna prevozna sredstva. V šolah otroci imigrantov, zlasti nedavno prispelih, pogosto potrebujejo več podpore in njihovo šolanje tako pomeni več stroškov na prebivalca, predvsem zaradi jezikovnega izobraževanja.

Obsežni nenadni prihodi lahko poslabšajo dolgotrajne strukturne probleme v lokalni infrastrukturi, prilagajanje na višje povpraševanje pa lahko traja dlje časa. Priznavanje dejstva, da migracije niso glavni vzrok takih izzivov, je pomemben prvi korak pri seznanjanju pogosto negativnega javnega mnenja z dejstvi o situaciji.

Okoljski in geopolitični pretresi v povezavi z migracijami

Okoljske in geopolitične pretrese pogosto povezujejo z obsežnimi migracijskimi tokovi, kar lahko vodi v pritiske na legalne migracije in zaščitne sisteme.

Pretekle izkušnje kažejo, da države OECD uporabljajo začasne ukrepe nujne pomoči za ljudi iz držav v spopadih ali držav, ki so jih prizadele naravne katastrofe. Nekatere države OECD v kontekstu geopolitičnih pretresov izvajajo obsežne programe preseljevanja, a začasna in subsidiarna zaščita ostajata najpogostejši odgovor na občutna povečanja števila prosilcev za izziv, vključno s trenutno krizo. Druge možnosti, kot so delo, mednarodni študij in družinski kanali ali humanitarne vize in programi zasebnih sponzorstev, običajno niso del odziva na povečane pritoke, vključno s kontekstom sedanje begunske krize.

Letošnji pogled poudarja: učinkovito mednarodno sodelovanje ni samoumevno; dolgotrajne krize ustvarjajo naraščajoče napetosti med potrebo po trajnih rešitvah in splošno priljubljenostjo kratkotrajnih zaščitnih ukrepov; treba je vnovič premisliti o selekciji, skupni značilnost večine migracijskih sistemov, v kontekstu okvira mednarodne zaščite.

Glavne ugotovitve

Migracije se povečujejo in so se vrnile na predkrizne ravni

Stalni migracijski tokovi v države OECD so v letu 2014 znašali 4,3 milijone prihodov (+ 4 % v primerjavi z letom 2013). Po predhodnih podatkih se je to število v letu 2015 povečalo za okrog 10 %.

V državah OECD je leta 2014 živelo 120 milijonov prebivalcev, rojenih na tujem.

Leta 2015 so države OECD prejele 1,65 milijona prošenj za azil, kar je dvakrat več kot v letih 2014 in 1992.

Leta 2013 je bilo v državah OECD vpisanih skoraj 3 milijone mednarodnih študentov, od tega 23 % s Kitajske.

Vpliva migracij na lokalni ravni ne gre podcenjevati

V vseh državah OECD so imigranti nadpovprečno zastopani v mestih.

Vpliv na javno infrastrukturo in storitve je odvisen od relativnih značilnosti imigrantov v primerjavi z domačim prebivalstvom ter od konkretnih javnih storitev in infrastrukture. Veliki pritoki lahko privedejo do pritiskov na lokalno infrastrukturo. Toda čeprav imigracija lahko poslabša strukturne probleme, zlasti na področju stanovanj in izobraževanja, na splošno ni glavni vir teh izzivov.

Migracijske politike bi se lahko bolje odzivale na geopolitične in okoljske pretrese

Niz mednarodnih instrumentov za spoprijemanje z migracijami zaradi pretresov je omejen.

Kljub praktičnim izzivom uveljavljanja alternativnih možnosti za begunce bi potencial v smislu števila upravičencev lahko bil pomemben, kot je pokazala sirska kriza.

Na območju OECD je bilo Sirijcem v zadnjih petih letih izdanih 18.200 delovnih dovoljenj (skoraj 2 milijona Sirijcev, starih od 18 do 59 let, je bilo razseljenih v sosednje države), okrog 15.300 mladih Sirijcev je v državah OECD prejelo študentske vize (manj kot 10 % razseljenih sirskih univerzitetnih študentov) in več kot 72.000 Sirijcev je bilo znova združenih s svojimi družinskimi člani.

Summary of
OECD (2016), International Migration Outlook 2016, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/migr_outlook-2016-en

© OECD

Ta povzetek ni uradni prevod OECD.

Reproduciranje tega povzetka je dovoljeno pod pogojem, da so navedene avtorske pravice OECD in naslov originalne publikacije.

Večjezični povzetki so prevedeni izvlečki publikacij OECD, ki so v izvirniku izdane v angleškem in francoskem jeziku.

Na razpolago so brezplačno v spletni knjigarni OECD www.oecd.org/bookshop

Za več informacij se obrnite na Enoto OECD za pravice in prevode, Direktorat za javne zadeve in komunikacije na: rights@oecd.org ali prek faksa: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Obiščite našo spletno stran www.oecd.org/rights