OECD >Multilingual Summaries

International Migration Outlook 2016

Summary in Swedish

Internationell migrationsöversikt 2016

Sammanfattning på svenska

Huvudtrender

Preliminära siffror för 2015 visar att antalet människor som sökte sig till OECD‑området för att bosätta sig där permanent ökade kraftigt för andra året i rad. Omkring 4,8 miljoner människor bosatte sig permanent i OECD‑länderna under 2015, vilket är något fler än vid toppnoteringen 2007 och 10 % fler än 2014.

Anhöriginvandringen och den fria rörligheten inom EU stod för 30 % var av all migration som företogs med avsikten att bosätta sig permanent i OECD‑länderna. Migrationen från Rumänien, Bulgarien, Italien och Frankrike ökade kraftigt 2014. En av tre nya migranter i OECD‑länderna kommer från ett annat OECD‑land. Omkring en av tio migranter i OECD‑området kommer från Kina och en av tjugo kommer från Indien.

Den tillfälliga migrationen har också ökat. Under 2014 ökade rörligheten inom företag och utstationeringen av arbetstagare inom EU och EES‑området med 17 % resp. 38 %. Rekryteringen av utländska säsongsarbetare ökade i flera länder.

Under 2015 registrerades rekordmånga nya asylsökande i OECD‑länderna, 1,65 miljoner personer. Nästan 1,3 miljoner av dem kom till europeiska OECD‑länder. Omkring 25 % av de asylsökande var syrier och 16 % var afghaner. Tyskland registrerade 440 000 formella asylansökningar under 2015 och mer än en miljon förhandsregistreringar. Sverige mottog flest ansökningar i förhållande till sin befolkning (1,6 %).

OECD‑länderna gjorde inga större förändringar av sin migrationspolitik under 2015–2016. I Kanada trädde dock ett nytt ansökningssystem för ekonomiska invandrare i kraft under 2015. I Europa antogs och genomfördes den europeiska migrationsagendan under 2015, samt andra åtgärder för att komma till rätta med orsakerna och konsekvenserna av den senaste tidens kraftigt ökade migrationsströmmar och för att reformera det gemensamma europeiska asylsystemet. Under 2016 lade Europeiska kommissionen fram förslag om ändringar av direktivet om inresa och vistelse för högkvalificerade arbetstagare (EU‑blåkort) och villkoren för utstationering av arbetstagare inom EU.

Under 2011–2015 var migranternas sysselsättningsnivå oförändrad eller minskade något i de flesta OECD‑länder. Arbetslösheten bland migranter var dock fortfarande hög i många OECD‑länder. I genomsnitt förvärvsarbetar omkring 60 % av invandrarna i OECD‑området (64,9 % bland inrikes födda) och deras arbetslöshet ligger på 9,3 % (7,3 % för inrikes födda).

De länder som påverkades mest av flyktingkrisen utökade sina integrationsåtgärder för asylsökande och flyktingar. Utgifterna för utbildning och språkundervisning ökade i Österrike, Finland, Tyskland, Norge och Sverige. Flera länder förkortade väntetiderna för att komma ut på arbetsmarknaden eller gjorde det lättare att tidigt få språkundervisning och kompetensbedömning.

Migrationens lokala effekter

En stor del av de empiriska studier som gjorts av migrationens påverkan i värdländerna har varit inriktade på den nationella nivån, trots att dess effekter märks tydligast lokalt. Det är svårt att dra några generella slutsatser mellan olika områden (arbetsmarknad, utbildning, bostäder osv.). De lokala effekterna beror i regel på migranternas specifika socioekonomiska egenskaper. Det finns t.ex. studier som visar att invandrare tenderar att använda sig av hälso‑ och sjukvård mer sällan än inrikes födda men oftare använda sig av kollektivtrafiken. I skolan behöver barn till invandrare, särskilt nyanlända, ofta mer stöd och kostar därför mer pengar per capita, särskilt på grund av behovet av språkundervisning.

Stora plötsliga migrationsströmmar kan förvärra långvariga strukturella problem i den lokala infrastrukturen och anpassningen till den ökade efterfrågan kan ta tid. Att vara tydlig med att dessa problem inte främst beror på invandringen är ett viktigt första steg för att få den ofta negativa opinionen att acceptera hur saker och ting faktiskt förhåller sig.

Migration till följd av miljörelaterade och geopolitiska problem

Miljörelaterade och geopolitiska problem leder ofta till stora migrationsströmmar, vilket kan medföra påfrestningar för mottagnings‑ och skyddssystemen.

Tidigare erfarenheter visar att OECD‑länderna ofta använder sig av tillfälliga stödåtgärder för människor som kommer från länder som är drabbade av konflikter eller naturkatastrofer. Vissa OECD‑länder har omfattande återflyttningsprogram vid geopolitiska problem. Det vanligaste sättet att hantera stora tillströmningar av asylsökande är dock genom tillfälligt och subsidiärt skydd. Så är fallet även vid den rådande krisen. Alternativa vägar, t.ex. genom arbete, utlandsstudier och familj, eller genom humanitära visum och privata sponsorprogram, hör inte till de vanligaste åtgärderna vid ökade migrationsströmmar, inte heller i den rådande flyktingkrisen.

I årets migrationsöversikt poängteras följande: Effektivt internationellt samarbete kan inte tas för givet. Långvariga kriser ökar konflikten mellan behovet av varaktiga lösningar och den generella preferensen för kortsiktiga skyddsåtgärder. Det är viktigt att se över urvalet, som är ett vanligt inslag i de flesta migrationssystem, och se det som ett led i en internationell skyddsordning.

Huvudsakliga slutsatser

Migrationen ökar och ligger åter på samma nivå som före krisen

Under 2014 sökte 4,3 miljoner människor sig till OECD‑länderna för att bosätta sig där permanent (en ökning med 4 % jämfört med 2013). Preliminära siffror tyder på att det här har skett en ökning med omkring 10 % under 2015.

Den utrikes födda andelen av befolkningen i OECD‑länderna uppgick till 120 miljoner människor 2014.

Under 2015 registrerades 1,65 miljoner asylsökande i OECD‑länderna, vilket är en fördubbling av 2014 och 1992 års nivåer.

Under 2013 var nästan 3 miljoner utländska studenter inskrivna i OECD‑länderna. Av dessa kom 23 % från Kina.

Migrationens påverkan på lokal nivå bör inte underskattas

Invandrarna är överrepresenterade i stadsområdena i alla OECD‑länder.

Hur detta påverkar offentlig infrastruktur och offentliga tjänster beror på vilka egenskaper invandrarna har jämfört med de inrikes födda och på vilka offentliga tjänster och vilken infrastruktur det gäller. Stora migrationsströmmar kan medföra påfrestningar på den lokala infrastrukturen. Men samtidigt som invandringen kan förvärra vissa strukturella problem, såsom bostäder och utbildning, är den i regel inte den huvudsakliga orsaken till problemen.

Migrationspolitiken skulle kunna bli bättre på att ta itu med geopolitiska och miljörelaterade kriser

Det finns få internationella instrument för att ta itu med krisrelaterad migration.

Trots att alternativa vägar för flyktingar är svåra att genomföra rent praktiskt är det en åtgärd som kan få positiva effekter för många, vilket Syrienkrisen visar.

I OECD‑området beviljades 18 200 arbetstillstånd för syrier (nästan 2 miljoner syrier i åldern 18–59 år fördrevs till grannländerna) under de senaste fem åren. Omkring 15 300 syriska ungdomar fick studentvisum till OECD‑länder (mindre än 10 % av de fördrivna syriska universitetsstudenterna) och över 72 000 syrier återförenades med sina familjemedlemmar.

Summary of
OECD (2016), International Migration Outlook 2016, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/migr_outlook-2016-en

© OECD

Denna sammanfattning är inte en officiell OECD-översättning.

Reproduktion av denna sammanfattning är tillåten, om OECD:s upphovsrätt och publikationens titel på originalspråket nämns.

Flerspråkliga sammanfattningar är översatta utdrag ur OECD–publikationer, som ursprungligen publicerats på engelska och franska.

De kan beställas gratis från OECD:s nätbokhandel www.oecd.org/bookshop

Närmare upplysningar lämnas av OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, F-75116
Paris, Frankrike

Besök vår nätplats www.oecd.org/rights