OECD >Multilingual Summaries

International Migration Outlook 2018

Summary in Czech

Výhled v oblasti mezinárodní migrace pro rok 2018

Přehled v českém jazyce

Hlavní tendence

Předběžné údaje ukazují, že do zemí OECD přišlo v roce 2017 o něco více než 5 milionů nových trvalých legálních migrantů. To představuje první pokles migrace do této oblasti od roku 2011 (pokles zhruba o 5 % oproti roku 2016). To je však důsledek významného snížení počtu osob, kterým bylo v roce 2017 přiznáno postavení uprchlíka, zatímco ostatní kategorie migrantů zůstaly stabilní nebo vzrostly.

Po dvou letech rekordně vysokého počtu žádostí o azyl v zemích OECD došlo v roce 2017 k významnému poklesu, přičemž počet žádostí dosáhl 1,23 milionu. Toto číslo je stále o dost vyšší než v jakémkoli roce před rokem 2015, pro nějž existují záznamy. Třemi hlavními zeměmi původu žadatelů byly Afghánistán, Sýrie a Irák. V roce 2017 obdržely v rámci zemí OECD největší počet žádostí o azyl Spojené státy americké (330 000 žádostí) a Německo (198 000).

Migrace z rodinných důvodů (sloučení rodiny, založení rodiny a doprovod rodinných příslušníků), která tvoří téměř 40 % trvalých migrantů, zůstává nejvýznamnějším migračním kanálem do oblasti OECD. Prudký nárůst v této kategorii v období 2015/2016 zvrátil pokles zahájený v roce 2010.

Letošní výhled je prvním, který zahrnuje konsolidovaný počet pro všechny kategorie dočasné pracovní migrace do zemí OECD. Tyto kategorie zahrnují mezinárodní nábor sezónních pracovníků a dalších dočasných zahraničních pracovníků, pracovníky EU vyslané jejich zaměstnavatelem do jiné země EU v souladu s místními smlouvami (vyslaní pracovníci) a osoby převedené v rámci společnosti. Celkem bylo v zemích OECD v roce 2016 zaznamenáno více než 4,2 milionu dočasných zahraničních pracovníků, což odpovídá nárůstu o 11 % oproti předchozímu roku. Hlavními zeměmi, do kterých směřují dočasní zahraniční pracovníci, jsou Polsko (672 000, většinou z Ukrajiny) a Spojené státy americké (600 000, zemí původu je především Indie).

V zemích OECD bylo zapsáno okolo 3,3 milionu mezinárodních vysokoškolských studentů, což je o 8 % více než v předchozím roce. Nedávné tendence ve Spojených státech nicméně ukazují, že v roce 2016 došlo k silnému poklesu počtu povolení ke studiu (‑27 %). V roce 2015 tvořili mezinárodní studenti v průměru 9 % celkového počtu studentů zapsaných ve vysokoškolských institucích v zemích OECD. Představovali 14 % všech studentů zapsaných v magisterských programech a 24 % studentů zapsaných v doktorských programech.

V průměru se v zemích OECD míra zaměstnanosti migrantů zvýšila v roce 2017 o 1 procentní bod na 67,1 %. Jejich průměrná míra nezaměstnanosti poklesla o 1 procentní bod na 9,5 % a průměrný rozdíl v nezaměstnanosti v porovnání s jejich vrstevníky narozenými v tuzemsku se v roce 2017 snížil na 3 procentní body. Tento vývoj byl částečně podnícen významnými zlepšeními v některých zemích EU.

Pokud jde o politiky, v mnoha zemích se nadále vylepšují migrační kanály pro vysoce kvalifikované cizince, což zahrnuje přizpůsobování výběrových kritérií trvalých programů a přezkum podmínek dočasných programů. Pokračuje růst počtu víz pro nově zakládané podniky, zatímco programy pro investory se přezkoumávají a zpřísňují se jejich podmínky. Úprava politik se týká též způsobilosti sloučení rodiny.

Dopad nedávných uprchlíků na trh práce

V případě evropských zemí jako celku by odhadovaný relativní dopad nedávného přílivu uprchlíků na populaci v aktivním věku neměl do prosince 2020 přesáhnout 0,4 %. Z hlediska pracovní síly se očekává, že rozsah souhrnného čistého dopadu bude ještě menší, do prosince 2020 nižší než 0,25 %, neboť míra účasti uprchlíků je v raném období jejich pobytu v hostitelské zemi obvykle velmi nízká.

V zemích s nejvyššími souhrnnými dopady je pravděpodobné, že dopad bude daleko rozsáhlejší v konkrétních segmentech trhu práce, zejména mezi mladými muži s nízkým vzděláním. Protože je tato skupina obyvatelstva ve většině hostitelských zemí již zranitelná, jsou zapotřebí cílená opatření, která jim zajistí náležitou podporu.

Nezákonné zaměstnávání zahraničních pracovníků

Nezákonné zaměstnávání zahraničních pracovníků může být výsledkem nedodržování souladu s migračními ‑ nebo pracovněprávními ‑ předpisy. Řešení této otázky je tedy cílem jak hospodářské, tak migrační politiky.

Proto by se země OECD měly snažit zlepšit koordinaci a soudržnost mezi donucovacími orgány. Měly by také zvýšit informovanost zaměstnavatelů a pracovníků a používat zlepšené systémy ověřování statusu jako součást opatření, která zabrání nezákonnému zaměstnávání pracovních migrantů. Pokud se však nezákonné zaměstnávání zahraničních pracovníků stane přední otázkou nebo je považováno za strukturální, mohou být zváženy programy regularizace. Musí být navrženy opatrně a musí je doprovázet vhodné změny v kanálech zákonné pracovní migrace a důraznější opatření v oblasti prosazování. Politiky zaměřené na boj proti nezákonnému zaměstnávání zahraničních pracovníků by měly být prováděny nejen na vnitrostátní a odvětvové úrovni, ale také na mezinárodní úrovni.

Hlavní zjištění

Integrace přistěhovalců na trhu práce

Mezi lety 2016 a 2017 se míra nezaměstnanosti migrantů v zemích OECD snížila o více než 1 procentní bod na 9,5 % a míra zaměstnanosti se zvýšila z 65,5 % na 67,1 %. Zlepšení bylo výraznější u žen narozených v zahraničí.

Konkrétní skupiny migrantů ukazují obzvláště vysokou míru zaměstnanosti. Například v Evropské unii je míra zaměstnanosti migrantů z EU o 5 procentních bodů vyšší než míra zaměstnanosti domácích obyvatel. Ve Spojených státech migranti z Mexika a Afriky poprvé za období posledních let předčili migranty z Asie o 1, resp. 3 procentní body.

V zemích OECD pokračuje tvorba integračních programů pro nově příchozí migranty a uprchlíky, přičemž se zaměřuje především na jazyky a získání dovedností. Mnoho zemí také vypracovalo opatření, jež jsou určena nejzranitelnějším skupinám, zejména nezletilým osobám bez doprovodu a dětem, které se pozdě zařazují do vzdělávacího systému.

Dopad uprchlíků na trh práce

Evropské země obdržely v období od ledna 2014 do prosince 2017 celkem 4 miliony nových žádostí o azyl, což je třikrát více než během předchozího čtyřletého období. Během téhož období (2014‑2017) byla udělena určitá forma ochrany 1,6 milionu osob.

V případě evropských zemí jako celku by měl být relativní dopad nedávného přílivu uprchlíků na pracovní sílu celkem malý, do prosince 2020 méně než 0,25 %. Konkrétní skupiny (mladí lidé, muži s nízkým vzděláním) v nejvíce zasažených zemích (Rakousko, Německo, Švédsko) jsou nicméně vystaveny více.

Pokud nedojde k návratu migrantů do jejich země původu, mohl by počet zamítnutých žadatelů o azyl dosáhnout do konce roku 2020 celkem 1,2 milionu. Dopad na neformální trh práce bude záviset na míře dobrovolných návratů a účinnosti opatření v oblasti prosazování.

Nezákonné zaměstnávání zahraničních pracovníků

Nezákonné zaměstnávání zahraničních pracovníků nejpravděpodobněji postihne poměrně mladé muže. Odvětvími, která jsou nejvíce dotčena tímto nezákonným zaměstnáváním, jsou zemědělství, výstavba, výroba a domácí péče.

Summary of
OECD (2018), International Migration Outlook 2018, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/migr_outlook-2018-en

© OECD

Tento přehled není oficiálním překladem OECD. OECD-oversettelse.

Reprodukce tohoto přehledu je povolena, jsou-li uvedena autorská práva OECD a název původní publikace.

Vícejazyčné přehledy jsou překlady výtahů z publikací OECD původně publikovaných v angličtině a francouzštině.