OECD >Multilingual Summaries

International Migration Outlook 2018

Summary in Hungarian

Nemzetközi migrációs kilátások 2018

Összefoglalás magyarul

Fő trendek

Az előzetes adatok szerint az OECD‑országokba 2017‑ben kevéssel több mint 5 millió új állandó legális bevándorló érkezett. 2011 óta ez az első olyan adat, amely a területre irányuló migráció csökkenését jelzi (mintegy 5%‑os csökkenés 2016‑hoz viszonyítva). Ez azonban a 2017‑ben menekültként elismertek számában beállt jelentős csökkenésnek tudható be, míg a többi migrációs kategóriában stabil szinten maradás vagy növekedés volt megfigyelhető.

Az OECD‑országokban benyújtott menedékkérelmek rekordmagas száma által jellemzett két évet követően 2017‑ben jelentős visszaesés volt megfigyelhető: a kérelmek száma 1,23 millióra csökkent. Ez a szám azonban még így is jóval meghaladja a bármely korábbi évben regisztráltat 2015‑öt megelőzően. Az első három származási ország Afganisztán, Szíria és Irak volt. 2017‑ben az OECD‑tagországok közül az Egyesült Államokban adták be a legtöbb menedékkérelmet (330 000 kérelem), ezt Németország követi 198 000 kérelemmel.

Az állandó bevándorlók csaknem 40%‑át adó családi migráció (család‑újraegyesítés és családalapítás, valamint a kísérő családtagok) továbbra is az OECD‑térségbe irányuló legjelentősebb migrációs csatorna maradt. Az ebben a kategóriában a 2015–2016 közötti időszakban megfigyelt meredek emelkedés a 2010‑ben kezdődött csökkenést fordította vissza.

A Kilátások c. kiadvány az idén először összevont számot is tartalmaz az OECD‑országokba irányuló ideiglenes munkavállalási célú migráció összes kategóriájára vonatkozóan. Ezek a kategóriák tartalmazzák a nemzetközileg toborzott idénymunkásokat és más ideiglenes külföldi munkavállalókat, a munkáltatójuk által helyi szerződések alapján más EU‑országokba küldött EU‑munkavállalókat (kiküldött munkavállalókat), valamint a vállalaton belül áthelyezetteket. 2016‑ban összességében több mint 4,2 millió ideiglenes külföldi munkavállalót regisztráltak az OECD‑ben, ami 11%‑os növekedésnek felel meg az előző évhez viszonyítva. Az ideiglenes külföldi munkavállalók vonatkozásában a fő befogadó országok Lengyelország (672 000 fő, elsősorban Ukrajnából) és az Egyesült Államok (660 000 fő, a fő származási ország India).

Mintegy 3,3 millió nemzetközi diák tanult a felsőoktatásban az OECD‑országokban; ez 8%‑os növekedést jelent az előző évhez képest. Az Egyesült Államokban megfigyelhető legfrissebb trendek azonban a tanulmányi tartózkodási engedélyek számának erős csökkenését jelezték 2016‑ban (–27%). Általánosságban elmondható, hogy a nemzetközi diákok 9%‑át adták a 2015‑ben az OECD‑országok felsőoktatási intézményeiben tanuló összes diáknak. A mesterképzésen tanuló összes diák 14%‑át, illetve a doktori képzésen tanulók 24%‑át képviselik.

Az OECD‑országok átlagát tekintve a bevándorlók foglalkoztatottsági rátája 2017‑ben 1 százalékponttal, 67,1%‑ra nőtt. Az átlagos munkanélküliségi ráta 1 százalékponttal, 9,5%‑ra csökkent, a bevándorlók és a helyben született társaik munkanélküliségi rátájában mutatkozó különbség pedig 3 százalékpontra csökkent 2017‑ben. Ez a fejlemény részben az egyes EU‑országokban bekövetkezett jelentős javulásnak volt köszönhető.

Ami a politikai oldalt illeti, a magasan képzett külföldiek migrációs csatornáit számos országban tovább finomítják, ennek keretében kiigazítják az állandó programok kiválasztási kritériumait, és felülvizsgálják az ideiglenes programok feltételeit. Folytatódik a startup‑vízumok számának növekedése, a befektetői programokat pedig felülvizsgálják, és feltételeiket megszigorítják. A család‑újraegyesítési jogosultság szintén a politikai kiigazítások egyik területét képezi.

A közelmúltban érkezett menekültek hatása a munkaerőpiacra

Az európai országok egészét tekintve a közelmúltbéli menekült‑beáramlásnak a munkaképes korú lakosságra gyakorolt becsült relatív hatása az előrejelzések szerint maximum 0,4%‑ot ér el 2020 decemberére. A munkaerőt illetően, mivel a menekültek részvételi aránya a befogadó országban való tartózkodásuk korai időszakában jellemzően alacsony, az összesített nettó hatás a becslések szerint nagyságrendileg még kisebb, 0,25%‑nál is alacsonyabb lesz 2020 decemberére.

A legnagyobb összesített hatásokkal érintett országokban a hatás a munkaerőpiac bizonyos szegmenseiben valószínűleg sokkal nagyobb lesz, főként az alacsonyan képzett fiatal férfiak körében. Mivel ez a népességcsoport a legtöbb befogadó országban már amúgy is sérülékeny, jól célzott intézkedések szükségesek ahhoz, hogy megfelelő támogatásban részesülhessenek.

A külföldi munkavállalók illegális foglalkoztatása

A külföldi munkavállalók illegális foglalkoztatása vagy a migrációs, vagy a munkaügyi szabályok be nem tartásából eredhet. E probléma kezelése ezért egyszerre gazdaságpolitikai és migrációs politikai célkitűzés.

Következésképpen az OECD‑országoknak a rendészeti szerveik közötti együttműködés és koherencia javítására kell törekedniük. Ezenkívül figyelemfelhívást kell végezniük a munkáltatók és a munkavállalók körében egyaránt, továbbá a bevándorló munkavállalók illegális foglalkoztatásának elkerülését célzó intézkedések részeként hatékonyabb státuszellenőrző rendszereket kell alkalmazniuk. Azonban amikor a külföldi munkavállalók illegális foglalkoztatása kiemelt fontosságú kérdéssé válik vagy strukturálisnak tekinthető, fontolóra vehető a szabályozási programok bevezetése. Gondos megtervezésüket a legális munkaerőpiaci migrációs csatornák megfelelő módosításainak és erősebb rendészeti intézkedéseknek kell kísérniük. Végezetül pedig a külföldi munkavállalók illegális foglalkoztatása elleni küzdelmet felvevő politikákat nemcsak nemzeti és szektorális szinten, hanem nemzetközi szinten is alkalmazni kell.

Fő megállapítások

A bevándorlók munkaerőpiaci integrációja

2016 és 2017 között a bevándorlók munkanélküliségi rátája az OECD‑ben több mint 1 százalékponttal, 9,5%‑ra csökkent, a foglalkoztatottsági rátájuk pedig 65,5%‑ról 67,1%‑ra nőtt. A javulás a külföldön született nők esetében markánsabban jelentkezett.

Bizonyos bevándorlói csoportok esetében különösen magas a foglalkoztatottsági ráta. Az Európai Unióban például az EU‑s bevándorlók foglalkoztatottsági rátája 5 százalékponttal magasabb a helyben születettekénél. Az Egyesült Államokban a mexikói és az afrikai bevándorlók évek óta most először szárnyalták túl az ázsiai bevándorlókat 1, illetve 3 százalékponttal.

Az OECD‑országokban folytatódik az újonnan érkezett bevándorlóknak és menekülteknek szóló integrációs programok megalkotása, főként a nyelvtanulásra és a szakképzettség‑szerzésre koncentrálva. Ezenkívül számos ország vezetett be intézkedéseket a legsérülékenyebbeket célzóan, különös tekintettel a kísérő nélkül érkező kiskorúakra és gyerekekre, akik későn kerülnek be az oktatási rendszerbe.

A menekültek hatása a munkaerőpiacra

2014. január és 2017. december között 4 millió új menedékkérelmet adtak be az európai országokban, háromszor annyit, mint az előző négy éves időszakban. Ugyanezen időszak alatt (2014–2017) mintegy 1,6 millió fő részesült valamilyen formájú védelemben.

Az európai országok egészét tekintve a közelmúltbéli menekült‑beáramlásnak a munkaerőre gyakorolt relatív hatása a becslések szerint meglehetősen kicsi lesz, maximum 0,25%‑ot érhet el 2020 decemberére. A leginkább érintett országokban (Ausztria, Németország, Svédország) bizonyos csoportok (az alacsonyan képzett fiatal férfiak) azonban jobban kitettek a hatásnak.

A bevándorlók származási országukba történő visszaküldésének hiányában az elutasított menedékkérők összes száma 2020 végére elérheti az 1,2 milliót. Az informális munkaerőpiacra gyakorolt hatást az önkéntes visszatérők aránya, valamint a rendészeti intézkedések hatékonysága fogja meghatározni.

Külföldi munkavállalók illegális foglalkoztatása

A külföldi munkavállalók illegális foglalkoztatása a legnagyobb valószínűséggel a viszonylag fiatal férfiakat érinti. Az illegális foglalkoztatás által leginkább érintett szektorok a mezőgazdaság, az építőipar és a háztartási szolgáltatások.

Summary of
OECD (2018), International Migration Outlook 2018, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/migr_outlook-2018-en

© OECD

Ez az összefoglalás nem hivatalos OECD fordítás.

Ez az összefoglalás abban az esetben másolható, ha megemlítésre kerül az OECD szerzői joga és az eredeti kiadvány címe.

A többnyelvű összefoglalások az eredetileg angol ill. francia nyelvű OECD kiadványok kivonatos fordításai.