OECD >Multilingual Summaries

International Migration Outlook 2018

Summary in Norwegian

Utsikter for internasjonal migrasjon 2018

Sammendrag på norsk

Hovedtrender

Foreløpige data viser at OECD‑landene mottok litt over 5 millioner nye faste lovlige innvandrere i 2017. Dette representerer den første nedgangen i migrasjonen til området siden 2011 (ned med rundt 5 prosent sammenlignet med 2016). Dette skyldes imidlertid den betydelige reduksjonen i antall anerkjente flyktninger i 2017, mens andre migrasjonskategorier forble stabile eller økte.

Etter to år med rekordhøye antall asylsøknader til OECD‑landene var det en betydelig nedgang i 2017 – 1,23 millioner søknader. Dette tallet er fortsatt godt over noe annet registrert år før 2015. De tre største opprinnelseslandene var Afghanistan, Syria og Irak. I 2017 mottok USA det høyeste antallet asylsøknader i OECD (330 000 søknader), etterfulgt av Tyskland (198 000).

Familiemigrasjon (familiegjenforening og ‑dannelse samt medreisende familiemedlemmer) stod for nesten 40 prosent av permanente innvandrere og var den fortsatt viktigste migrasjonskanalen til OECD‑området. Den kraftige økningen i denne kategorien i perioden 2015/16 reverserte en nedgang som startet i 2010.

For første gang inneholder årets rapport et konsolidert nummer for alle kategorier av midlertidige arbeidsmigranter til OECD‑landene. Disse kategoriene omfatter internasjonal rekruttering av sesongarbeidere og andre midlertidige utenlandske arbeidstakere; EU‑arbeidstakere sendt av sine arbeidsgivere til andre EU‑land under lokale kontrakter (utsendte arbeidstakere); og arbeidstakere som forflyttes internt i selskaper. Totalt ble det registrert over 4,2 millioner midlertidige utenlandske arbeidstakere i OECD i 2016, som tilsvarer en økning på 11 prosent i forhold til året før. De viktigste mottakerlandene for midlertidige utenlandske arbeidstakere er Polen (672 000, hovedsakelig fra Ukraina) og USA (660 000, med India som hovedopprinnelsesland).

Rundt 3,3 millioner internasjonale studenter var under høyere utdannelse i et OECD‑land, 8 prosent flere enn året før. Nylige trender i USA vitner imidlertid om en sterk nedgang i antall studietillatelser i 2016 (ned 27 prosent). I gjennomsnitt utgjør internasjonale studenter 9 prosent av det totale antallet studenter som er innmeldt ved institusjoner for høyere utdanning i OECD‑land i 2015. De representerer 14 prosent av alle studenter på masternivå og 24 prosent av studentene på doktorgradsnivå.

I gjennomsnitt for OECD‑landene steg innvandrernes sysselsettingsgrad med 1 prosentpoeng i 2017, til 67,1. Deres gjennomsnittlige arbeidsledighet falt med 1 prosentpoeng til 9,5 prosent, og den gjennomsnittlige arbeidsledighetsdifferansen i forhold til personer født i landet ble redusert til 3 prosentpoeng i 2017. Denne utviklingen ble delvis drevet av betydelige forbedringer i enkelte EU‑land.

På policy‑siden fortsetter migrasjonskanalene for høyt kvalifiserte utlendinger å forbedres i mange land, med blant annet justering av utvalgskriterier for permanente programmer og gjennomgang av vilkår for midlertidige programmer. Antall oppstartsvisum fortsetter å vokse, mens investorprogrammer gjennomgås og er gjenstand for strengere vilkår. Kravene ved familiegjenforening er også et område med økt politisk tilpasning.

Nyankomne flyktningers effekt på arbeidsmarkedet

For europeiske land som helhet er den estimerte relative effekten av de siste flyktninginnstrømningene på befolkningen i arbeidsfør alder ikke mer enn 0,4 prosent i perioden frem til desember 2020. Siden flyktninger ofte har svært lav jobbdeltakelse i den tidlige tiden i et nytt land, estimeres den samlede nettoeffekten på arbeidsstyrken til å være enda mindre, mindre enn 0,25 prosent i perioden frem til desember 2020.

I land med de høyeste samlede effektene er virkningen sannsynligvis mye større i bestemte segmenter av arbeidsmarkedet, særlig blant unge menn med lav utdannelse. Siden denne befolkningsgruppen allerede er sårbar i de fleste vertsland, er det behov for målrettede tiltak for å gi slike personer tilstrekkelig støtte.

Ulovlig ansettelse av utenlandske arbeidstakere

Ulovlig ansettelse av utenlandske arbeidstakere kan skyldes manglende overholdelse av enten migrasjons‑ eller arbeidsmarkedsregler. Dette problemet har derfor både et økonomisk og et migrasjonspolitisk aspekt.

OECD‑landene bør derfor søke å forbedre koordinering og sammenheng mellom håndhevende myndigheter. De bør også øke bevisstheten blant både arbeidsgivere og arbeidstakere, og bruke forbedrede statusverifiseringssystemer som en del av tiltak for å forhindre ulovlig ansettelse av innvandrere. Når ulovlige ansettelser av utenlandske arbeidstakere blir et utbredt problem eller anses å være strukturelt, kan imidlertid reguleringsprogrammer vurderes. Disse må utformes nøye og ledsages av endringer i lovlige kanaler for arbeidskraftmigrasjon og sterkere håndhevelsestiltak. Endelig bør politiske tiltak for å bekjempe ulovlig ansettelse av utenlandske arbeidstakere utføres ikke bare på nasjonalt nivå og sektornivå, men også internasjonalt.

Hovedfunn

Integrasjon av innvandrere på arbeidsmarkedet

Mellom 2016 og 2017 falt arbeidsledigheten for innvandrere i OECD med mer enn 1 prosentpoeng til 9,5 prosent, mens sysselsettingsandelen økte fra 65,5 til 67,1 prosent. Forbedringen var mer markert for utenlandskfødte kvinner.

Enkelte innvandrergrupper viser særlig høye sysselsettingsandeler. I EU er sysselsettingsandelen for EU‑innvandrere for eksempel 5 prosentpoeng høyere enn for personer født i landet. Og for første gang på flere år hadde innvandrere fra Mexico og Afrika høyere sysselsettingsandel enn innvandrere fra Asia med henholdsvis 1 og 3 prosentpoeng.

I OECD‑landene fortsetter etableringen av integrasjonsprogrammer for nyankomne innvandrere og flyktninger som i stor grad fokuserer på språk‑ og ferdighetsopplæring. Mange land har også utviklet tiltak som er ment for de mest sårbare, særlig enslige mindreårige og barn som kommer sent inn i utdanningssystemet.

Fyktningers effekt på arbeidsmarkedet

De europeiske landene mottok 4 millioner nye asylsøknader mellom januar 2014 og desember 2017, tre ganger så mange som i løpet av den foregående fireårsperioden. I løpet av samme periode (2014–17) ble rundt 1,6 millioner personer gitt en eller annen form for beskyttelse.

For europeiske land som helhet er den estimerte relative effekten av de siste flyktninginnstrømningene på arbeidsstyrken svært liten – under 0,25 prosent i perioden frem til desember 2020. Spesifikke grupper (unge menn med lav utdannelse) i de mest berørte landene (Østerrike, Tyskland og Sverige) er imidlertid mer utsatt.

I fravær av retur av innvandrere tilbake til deres opprinnelsesland kan det totale antallet avviste asylsøkere nå 1,2 millioner innen utgangen av 2020. Effekten på det uformelle arbeidsmarkedet vil avhenge av nivået på frivillige returer og effektiviteten av håndhevelsestiltak.

Ulovlig ansettelse av utenlandske arbeidstakere

Ulovlig ansettelse av utenlandske arbeidstakere berører som regel relativt unge menn. Sektorene som har størst tendens til slik ulovlig sysselsetting, er jordbruk, bygg, produksjon og husholdningsarbeid.

Sammendrag av
OECD (2018), International Migration Outlook 2018, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/migr_outlook-2018-en

© OECD

Denne oppsummeringen er ingen offisiell OECD-oversettelse.

Denne oppsummeringen kan reproduseres hvis OECDs copyright og originalens tittel angis.

Flerspråklige oppsummeringer er oversatte utdrag av OECD-publikasjoner opprinnelig utgitt på engelsk og fransk.