OECD >Multilingual Summaries

Job Creation and Local Economic Development 2016

Summary in Hungarian

Munkahelyteremtés és helyi gazdasági fejlődés 2016

Összefoglalás magyarul

Számos OECD‑ország egyre szélesebb szakadékot tapasztal a szakképzettségek és a munkahelyek földrajzi eloszlása között. A helyi fejlesztések kulcsszerepet játszhatnak ennek a problémának a megoldásában azzal, hogy támogatják a minőségi munkahelyek létrehozását, és biztosítják azt, hogy minden helyi lakos élvezhesse a növekedés előnyeit, és hozzá is tudjon járulni ahhoz. A Munkahelyteremtés és helyi gazdasági fejlődés jelen kiadása azt vizsgálja, hogy a szakképzettségek és a minőségi munkahelyek hogyan oszlanak el helyi szinten, és mit tehetnek az országos és helyi szereplők azért, hogy javítsák a szakoktatással és ‑képzéssel, a kkv‑kkel valamint a vállalkozásokkal kapcsolatos politikák helyi megvalósítását, és ezzel elősegítsék a munkahelyek létrehozását és a helyi gazdaságok megerősítését.

A globális piacon bizonyos helyek lemaradnak a szakképzettség és a munkahelyek tekintetében

A szakképzettség és a munkahelyek piaca egyre nagyobb mértékben globalizálódik, miközben bizonyos területek lemaradnak, mert a kiemelkedően produktív munkaerő és az őket kereső munkaadók néhány helyen koncentrálódnak. Miközben a képzettségi szintek 2000 és 2014 között általánosan növekedtek az OECD‑országokban, a legjobban teljesítő területeken nagyobb volt az oktatási szint emelkedése, mint a legrosszabbul teljesítő területeken, és ez is hozzájárult a földrajzi megosztottsághoz. Néhány országban, így például Kanadában, Finnországban, Franciaországban, Olaszországban, Lettországban, Norvégiában, Szlovákiában, Szlovéniában és az Egyesült Királyságban a közepes és magas képzettséget igénylő munkahelyek földrajzi eloszlása között is nő a szakadék.

Nemzetközi összehasonlításban egyes helyek viszonylag rosszul teljesítenek a szakképzettségnek mind a kínálatában, mind a keresletében, ezért létrejön az „alacsony szakképzettség csapdája”. Az ilyen helyek megrekedhetnek az alacsony hozzáadott értéket termelő tevékenységeknél, és nem képesek produktívabb gazdasági tevékenységek felé terjeszkedni, valamint a magasan képzett munkaerőt kihasználni. A jól teljesítő helyeken is előfordulhat azonban, hogy a megfelelő képzettséggel nem rendelkező emberek, vagy azok, akik nem férnek hozzá a minőségi munkahelyekhez, lemaradnak.

A szakoktatás és ‑képzés javítása az alapoktól kezdve, hogy minél többen megszerezhessék a jó munkahelyekhez szükséges megfelelő képzettséget

Számos országban folyamatban van a szakoktatási és ‑képzési rendszerek reformja. A legfontosabb prioritások közé tartozik a képzésnek és a tanulószerződéses gyakorlati képzésnek, valamint egyéb gyakorlati oktatásoknak a munkaerőpiac igényeihez történő igazítása. Mivel a rendelkezésre álló munkahelyek és a keresett szakképzettségek jelentősen eltérőek helyi szinten, meg kell találni a konkrét helyi igényekhez igazított szakoktatás és ‑képzés és a nemzeti koherencia bizonyos fokának fenntartása közötti egyensúlyt. Ezen felül nem szabad alábecsülni a helyi állami szervek és a kormányok vezető szerepét a tanulószerződéses gyakorlati képzési programok javításában. E tényezők alaposabb átgondolása nemcsak a nemzeti eredményeket javítja, de azt is biztosítja, hogy a szakoktatás és ‑képzés hozzájárul a helyi stratégiai gazdasági fejlődés prioritásaihoz.

A szakpolitikák hatékonyabb testreszabása és koordinálása segítheti a vállalkozási potenciál felszabadítását

A vállalkozások és a kkv‑k támogatása fontos részét képezi az endogén növekedésnek és a helyi gazdasági bázis megerősítésének. Az elmúlt években összetettebbé vált a kkv‑kkel és a vállalkozásokkal kapcsolatos politikák tervezése és végrehajtása, és nem ritka, hogy három vagy négy kormányzati szintet, valamint több minisztériumot és kormányügynökséget is bevonnak ebbe a munkába. Fontos lenne, hogy jobb koordináció valósuljon meg a politika tervezésében és végrehajtásában részt vevő különböző érintettek között a hiányok és a duplikációk elkerülése, valamint a programok közötti szinergiák kihasználása érdekében. Függetlenül attól, hogy a szakpolitikák és programok milyen irányítási szintről származnak, végrehajtáskor a helyi körülményekhez kell igazítani őket.

A vállalkozások a társadalmi integrációt is támogathatják. A fiatalok körében fennálló munkanélküliség továbbra is sürgető probléma számos OECD‑országban, de gyakran figyelmen kívül hagyják azt a tényt, hogy a vállalkozások támogatása erősítheti a hátrányos helyzetű fiatalok bejutását a munkaerő piacra. Nem csodaszer, és nem garantálja, hogy minden hátrányos helyzetű fiatal sikert érhet el, de segíthet az ambiciózus és megfelelő anyagi forrásokkal rendelkező fiataloknak abban, hogy saját vállalkozást indítsanak, és egyben növeli egy nagyobb csoport általános foglalkoztathatóságát.

Mit tehetnek az országos szereplők a szakoktatási és ‑képzési programok helyi megvalósításának javítása érdekében

Olyan szakoktatási és ‑képzési kereteket kell tervezni, amelyek lehetővé teszik a helyi érintettek számára, hogy a képzést a helyi munkaerőpiac igényeihez igazítsák, miközben országos szinten is fenntartanak egy bizonyos konzisztenciát. A szakpolitikák kidolgozói számára több lehetőség is rendelkezésre áll (pl. teret adnak a tananyagban a helyi vonatkozású kérdéseknek, elmozdulnak a modulárisabb programok irányában), de mindegyik esetben gondos mérlegelés szükséges.

Ki kell építeni azokat a kapacitásokat, amelyekkel a szakoktatási és ‑képzési rendszerek helyileg hatékonyabbak lesznek. A szakoktatás és ‑képzés tanárainak, oktatóinak és intézményeinek képzése és kapacitás‑építése, valamint a szakoktatás és ‑képzés résztvevői közötti információ‑megosztás elősegítése szintén hasznos lehet.

Szilárd országos keretrendszer kidolgozása a tanulószerződéses gyakorlati képzéséhez, amely jó minőségű rendszert hoz létre, stratégiai szempontból tervezett ösztönzőket tartalmaz a munkaadók részvétele érdekében, és rugalmas teljesítési kereteket tesz lehetővé.

és amit a helyi szereplők tehetnek

A nyomasztó helyi munkaerőpiaci kereslet kielégítésének szükségességét egyensúlyba kell hozni annak biztosításával, hogy a szakoktatás és ‑képzés segítségével a helyi gazdaságok elmozdulhatnak a magasabb képzettséget igénylő és magasabb hozzáadott értéket tartalmazó termékek és szolgáltatások felé.

A szakoktatás és ‑képzés tanárait és oktatóit arra kell ösztönözni, hogy tartsák a kapcsolatot a helyi munkaadókkal és iparvállalatokkal, hogy naprakész legyen a képzettségük és tudásuk.

A munkaadókat jobban be kell vonni a tanulószerződéses gyakorlati képzésbe, mind „puha” mechanizmusokkal, mint például a munkaadói vezetési díjak, mind pedig „húsba vágó” intézkedésekkel, mint például szociális záradékok beépítése a beszerzésekbe, hogy ezzel is ösztönözzék a munkaadókat a tanulószerződések kötésére.

A tanulószerződéses gyakorlati képzési programok testreszabása, hogy az alkalmazottak szélesebb köre számára működjenek jól, ideértve a kkv‑kat is és a hátrányos helyzetű lakosságot. Előnyös lehet a kkv‑hálózatokkal és a szociális szervezetekkel folytatott együttműködés.

Az országos szereplők mivel tudják elősegíteni a helyi vállalkozási potenciál kihasználását

A kkv‑kkel és a vállalkozásokkal kapcsolatos politika hatékonyságának maximalizálása úgy, hogy lehetővé tesszük a helyi testreszabást, az együttesen nyújtott lokációs szolgáltatásokat, közvetítő szervezetek alkalmazását a programok végrehajtására, és/vagy hivatalos megállapodások megkötését a kompetenciák és a finanszírozás megosztására az irányítási szintek között.

Országos keretrendszereket és stratégiákat kell kidolgozni a hátrányos helyzetű fiatalok vállalkozásainak támogatása érdekében, valamint annak egyértelmű meghatározása, hogy a politikai portfóliónak egy szervezet vagy minisztérium legyen a felelőse.

Be kell építeni a vállalkozási ismereteket az országos oktatási keretekbe, hogy a fiatalok széles körét érjék el, miközben integrált vállalkozói támogatási csomagokkal kell elérni az oktatási rendszeren kívül lévő fiatalokat.

és amit a helyi szereplők tehetnek

A közigazgatási határokon átnyúló kapcsolatokat kell építeni a vállalkozási és a kkv‑politikák fejlesztése és koordinálása érdekében, hogy ki lehessen használni a potenciális szinergiákat, javítani lehessen a munkaerő mobilitását és bővíteni lehessen a vállalkozók számára nyitva álló potenciális piacokat.

Együtt kell működni olyan szervezetekkel, amelyek már kapcsolatot teremtettek a hátrányos helyzetű fiatalokkal, hogy minél többen elérjék a vállalkozói programokat.

A hátrányos helyzetű fiatalokat úgy lehet elérni, ha integrált támogatási csomagokat és gyakorlati képzési módszereket biztosítunk, és bevonjuk a vállalkozókat is a program teljesítésébe.

Summary of
OECD (2016), Job Creation and Local Economic Development 2016, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/9789264261976-en

© OECD

Ez az összefoglalás nem hivatalos OECD fordítás.

Ez az összefoglalás abban az esetben másolható, ha megemlítésre kerül az OECD szerzői joga és az eredeti kiadvány címe.

A többnyelvű összefoglalások az eredetileg angol ill. francia nyelvű OECD kiadványok kivonatos fordításai.

Az OECD on-line könyvesboltban díjmentesen állnak rendelkezésre: www.oecd.org/bookshop

További információ kérhető a Közügyi és Kommunikációs Igazgatóság Jogi és Fordítási Csoportjától: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Látogasson el honlapunkra: www.oecd.org/rights