OECD >Multilingual Summaries

OECD Business and Finance Outlook 2017

Summary in Norwegian

Utsikter for næringsliv og finans i OECD – 2017

Sammendrag på norsk

Det er en voksende oppfatning om at globaliseringen ikke virker for store deler av befolkningen i både avanserte og fremvoksende økonomier, og at den skaper ulikhet og skader mindre kvalifiserte arbeidere. Selv om mye må gjøres innenrikspolitisk for å forbedre resultatene, er det også et sterkt behov for bedre samkjøring av nasjonal og internasjonal politikk og likere muligheter i grenseoverskridende næringsvirksomhet. Dette krever at land som deltar i globaliserte markeder, forplikter seg til et felles sett med transparente prinsipper som er i samsvar med gjensidig fordelaktig konkurranse, handel og internasjonale investeringer. Men den politiske styringen av handel, internasjonale investeringer og konkurranse har ikke kommet langt nok på globalt nivå til å fremme bedre resultater. Denne rapporten gir empiriske bevis på hvordan ulike muligheter kan være et hinder for stordriftsfordeler, føre til feil fordeling av ressurser og underminere rettferdig konkurranse. Den drøfter også globale styringsspørsmål ("reglene" og "normene") på en rekke politikkområder.

Styring av valutakurser og kapital

Uansett om det gjøres av avanserte eller fremvoksende økonomier, forstyrrer tilpasning av valutakurs ved kapitalstyring og/eller fastsettelse av priser for markedsandel (med statsstøtte) de relative prisene. Disse praksisene kan potensielt hindre gevinster ved utenlandsk salg fra en bedrift i ett land til et annet og dermed blokkere bedriftenes vei til høyere produktivitet via stordriftsfordeler. OECD‑reglene for liberalisering er utformet for å gjøre kapitalstyringspolitikken mer transparent og gi et rammeverk for mer åpenhet på lengre sikt, samtidig som de tar hensyn til at land befinner seg i ulike stadier av økonomisk utvikling.

Finansiell regulering og risiko

Inkonsekvente finansreguleringer driver risiko inn på nye områder. Det har vært store fremskritt innen reguleringsreformer rettet mot banker, men det finnes to sentrale avvik som er i strid med målet om likeverdig konkurranse. Det ene skyldes forskjeller i bankenes rolle med hensyn til kapitalmarkedene i ulike jurisdiksjoner, noe som fører til konkurransetenking og at andre hensyn enn finansiell stabilitet legges til grunn når regelverket utformes. Det andre gjelder Basel‑risikovektingssystemet, som gir banker mulighet til å ha forskjellig egenkapitalandel for samme kapitalregel i ulike banker og jurisdiksjoner. Samlet sett kan arbeidet med å håndtere effektene av regulatorisk reform og endringer i bankvirksomhetsmodellen føre til økt risikospredning. Dette overvåkes av Rådet for finansiell stabilitet (FSB) og andre internasjonale organisasjoner.

Statseide foretak og overkapasitet

Forstyrrelser som følge av subsidier og andre fordeler som gis til statseide foretak, har en tendens til å være større enn for private selskaper. Statseide foretak har vokst som andel av sentrale globale industrisektorer, og de fleste er hjemmehørende i Asia. Blant disse finnes også svært store finansselskaper som spiller en nøkkelrolle i å finansiere andre statseide foretak innen de fleste sektorer, iblant også til gunstige vilkår. Denne og andre former for statlig støtte gir grobunn for bekymringer om urettferdig praksis og fører til overkapasitet i enkelte næringer. Regler for å sikre likeverdig konkurranse mellom henholdsvis private og statseide foretak er fortsatt nødvendig. OECD har utgitt flere retningslinjer med mønsterpraksis for styring og eierskap for statseide foretak som er utformet spesifikt for å håndtere mange av disse problemene.

Grenseoverskridende karteller

Samarbeid gjennom grenseoverskridende karteller kan nekte forbrukerne fordelene som følger av konkurranse mellom multinasjonale selskaper og i stedet lede slike fordeler til aksjonærene gjennom høyere priser og overskudd. Omfanget av slikt prissamarbeid er betydelig. Mellom 1990 og 2015 ble 240 grenseoverskridende karteller oppdaget og bøtelagt, og disse sto til sammen for en omsetning på USD 7,5 billioner. Behovet for å ta opp spørsmålet om grenseoverskridende karteller og overprising går hånd i hånd med andre hensyn som har betydning for konkurransesituasjonen. OECD‑instrumentene for budrigging, håndtering av sterke karteller og styrking av samarbeidet mellom konkurranseetater er alle designet for å håndtere disse problemene.

Høye egenkapitalkostnader

Egenkapitalfinansiering er å foretrekke i forhold til gjeld for langsiktige investeringsprosjekter, men likevel har utstedelsen av selskapsgjeld vært enorm etter finanskrisen (spesielt i fremvoksende markeder), samtidig som antallet børsintroduksjoner har falt. Selv om modellen med én hovedtegningsgarantist har banet vei for bankkonsortier og mer grenseoverskridende tegningsinvolvering ved gjeldsutstedelse, ser det også ut som avgifter og parallellprising har økt. For børsintroduksjoner med verdi under USD 100 millioner er kostnaden i gjennomsnitt på 9–11 prosent av transaksjonen. Dette betyr at markedsverdien for ett helt nytt selskap forsvinner i avgifter for hver tiende børsintroduksjon. Dette øker egenkapitalkostnaden og arbeider mot langsiktige produktive investeringer. Å bedre konkurranseforholdene på disse markedene kan føre til bedre resultater.

Grenseoverskridende barrierer for handel med finansielle tjenester

Direkte barrierer for handel med finansielle tjenester (som andre handelsrestriksjoner) virker mot en velfungerende global økonomi. Denne rapporten gir tre eksempler: fordelene med internasjonal reassuranse, innenlandske regler og forskrifter for pensjonsmidler som forfordeler plasseringer innenlands, og Brexit. Når det gjelder Brexit, gir forpliktelser under OECD‑reglene for liberalisering stort rom for en pragmatisk tilnærming til Storbritannias uttreden av EU‑samarbeidet.

Ansvarlig forretningsatferd i globale forsyningskjeder

Ansvarlig forretningsatferd handler om sosiale og moralske problemstillinger samt globale forretningsmessige resultater innen forsyningskjedestyringen og dens oppfattede innvirkning på berørte lokalsamfunn. Bærekraftige forsyningskjeder og bedre bedriftsøkonomi kan gå hånd i hånd – "vinn‑vinn". Due diligence‑strategier innen forsyningskjedestyring har et sterkt potensiale til å forbedre tillit og redusere sosiale og miljømessige forstyrrelser i handel og internasjonale investeringsstrømmer som blokkerer stabile veier til bedre produktivitet og bærekraftig vekst. OECD‑instrumentene knyttet til multinasjonale selskaper og due diligence i forsyningskjeder, er godt egnet for denne oppgaven.

Bestikkelser og korrupsjon

Bestikkelser av utenlandske tjenestemenn og korrupsjon forstyrrer ressursallokeringen og undergraver fordelene ved globaliseringen, noe som i sin tur fører til at økonomiske fordeles havner på private hender (herunder hos diktatorer og militære ledere) i stedet for å investeres i teknologi, utdanning og opplæring, samt kvalitetsinfrastruktur i vertslandet. Bedre overholdelse og håndhevelse av OECDs anti‑bestikkelseskonvensjon vil bidra til å redusere antallet korrupte utenlandske investeringsdestinasjoner og dermed bidra til en mer likeverdig konkurranse og bærekraftig vekst. Strengere håndhevelse vil bidra til å forbedre globaliseringens økonomiske virkninger.

Sammendrag av
OECD (2017), OECD Business and Finance Outlook 2017, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/9789264274891-en

© OECD

Denne oppsummeringen er ingen offisiell OECD-oversettelse.

Denne oppsummeringen kan reproduseres hvis OECDs copyright og originalens tittel angis.

Flerspråklige oppsummeringer er oversatte utdrag av OECD-publikasjoner opprinnelig utgitt på engelsk og fransk.