OECD >Multilingual Summaries

OECD Business and Finance Outlook 2017

Summary in Swedish

OECD:s företags‑ och finansöversikt 2017

Sammanfattning på svenska

Det finns en allt mer utbredd uppfattning om att globaliseringen inte fungerar för stora delar av samhället, både i väl utvecklade ekonomier och i utvecklingsekonomier, och att den ökar klyftorna och skadar lågutbildade arbetstagare. Det finns mycket som behöver göras på det inrikespolitiska området för att förbättra situationen. Samtidigt finns det ett också starkt behov av att förbättra samordningen mellan den inhemska och den internationella politiken, samt av att skapa mer lika villkor för företagens gränsöverskridande verksamhet. För att åstadkomma detta behöver länder som verkar på globaliserade marknader ansluta sig till en rad principer som bidrar till att se till att konkurrensen, handeln och de internationella investeringarna gagnar alla. Den globala styrningen av handel, internationella investeringar och konkurrens har dock inte kommit tillräckligt långt för att förbättra situationen. I denna översikt presenteras empiriska belägg för hur förekomsten av olika villkor kan förhindra stordriftsfördelar, leda till snedfördelning av resurser och undergräva en rättvis konkurrens. Här diskuteras även globala styrningsfrågor (regler och normer) inom ett antal politiska områden.

Valuta och finansiell balans

Att föra en målstyrd valutapolitik, bl.a. genom att påverka den finansiella balansen, och/eller att fastställa handelsvarupriser för marknadsandelar (med statligt stöd), snedvrider relativpriserna, oavsett om det sker i utvecklade eller framväxande ekonomier. Dessa metoder kan göra att företag från ett land går miste om utlandsförsäljning som i stället tillfaller företag i ett annat land, och därför hindrar företagen att öka sin produktivitet genom stordriftsfördelar. OECD:s liberaliseringskoder syftar till att öka insynen i frågor som rör den finansiella balansen och skapa en ram för ökad öppenhet på längre sikt, samtidigt som det finns utrymme för olika ekonomiska utvecklingsstadier.

Finansiell reglering och risk

En inkonsekvent finansiell reglering gör att riskerna förflyttas till nya områden. Arbetet med att reformera tillsynen över bankerna har gått kraftigt framåt men två missförhållanden kvarstår som går stick i stäv med målet om lika villkor. Det ena beror på att bankernas roll i förhållande till kapitalmarknaderna ser olika ut i olika länder. Detta leder i praktiken till konkurrens och till att andra aspekter än finansiell stabilitet beaktas vid utformningen av tillsynsreglerna. Det andra handlar om riskviktningssystemet i Basel‑regelverket som ger bankerna utrymme att för samma kapitalregel ha olika skuldsättningsgrad i olika banker och i olika länder. Sammantaget kan försöken att hantera effekterna av regelreformer och bankernas förändrade affärsmodeller leda till en ökad spridningsrisk. Detta övervakas av Rådet för finansiell stabilitet och andra internationella organisationer.

Statligt ägda företag och överkapacitet

När statligt ägda företag får subventioner och andra fördelar blir snedvridningarna ofta större än för privata företag. De statligt ägda företagen utgör en allt större andel av de viktigaste industrisektorerna i världen och de flesta av dessa företag ligger i Asien. Det rör sig ofta om mycket stora finansiella företag som spelar en viktig roll i finansieringen av andra statligt ägda företag inom de flesta branscher, ibland på gynnsamma villkor. Den här och andra former av statligt stöd väcker farhågor om otillbörliga metoder och leder till överkapacitet i vissa branscher. Det behövs fortfarande regler för att se till privata och statligt ägda företag kan konkurrera på lika villkor. OECD har offentliggjort flera riktlinjer för styrning av statligt ägda företag och bästa metoder för statligt ägande som tar upp många av dessa frågor.

Gränsöverskridande karteller

Otillåten samverkan genom gränsöverskridande karteller kan göra att konsumenterna går miste om de fördelar som uppstår när multinationella företag konkurrerar med varandra. I slutändan tillfaller dessa i stället aktieägarna genom högre priser och vinster. Denna överdebitering är betydande. Mellan 1990 och 2015 upptäcktes och bötfälldes 240 gränsöverskridande karteller, som påverkade försäljningen till ett värde av 7,5 biljoner US‑dollar. Behovet av att bekämpa problemen med gränsöverskridande karteller och överdebitering går hand i hand med andra hänsyn som påverkar företagens lika villkor. OECD:s rekommendation om anbudskarteller, som handlar om förbjudna karteller och hur man kan öka samarbetet mellan konkurrensmyndigheter, syftar till att ta itu med dessa frågor.

Höga garantikostnader och kapitalkostnad

Finansiering med eget kapital är att föredra framför lån för ett långsiktigt fokus på investeringsprojekt. Trots det har företagens emission av skuldebrev varit enorm sedan krisen (särskilt från de framväxande marknaderna) och antalet börsintroduktioner som finansieras med eget kapital har minskat. Samtidigt som modellen med en ansvarig garant har fått ge vika för konsortier av banker och mer gränsöverskridande garantiåtaganden vid företagens emissioner tycks förekomsten av höga avgifter och parallell prissättning ha ökat. När det gäller börsintroduktioner vars värde understiger 100 miljoner US‑dollar uppgår kostnaderna i genomsnitt till 9–11 % av transaktionen. Det innebär att för var tionde börsintroduktion går marknadsvärdet för ett helt nytt företag till avgifter. Detta ökar kostnaden för eget kapital och motverkar långsiktiga produktiva investeringar. Bättre konkurrensvillkor på dessa marknader skulle kunna leda till bättre resultat.

Gränsöverskridande hinder för handel med finansiella tjänster

Direkta hinder för handel med finansiella tjänster motverkar (i likhet med andra handelsbegränsningar) en välfungerande global ekonomi. I denna översikt presenteras tre exempel på detta: fördelarna med internationell återförsäkring, inhemska regler och föreskrifter som ger pensionsbolag incitament att prioritera hemlandet samt Brexit. När det gäller Brexit ger åtagandena enligt OECD:s liberaliseringskoder gott om utrymme för en pragmatisk syn på Storbritanniens utträde ur EU.

Ansvarsfullt företagande i globala försörjningskedjor

Ansvarsfullt företagande handlar om sociala och moraliska frågor samt om globala affärsresultat inom flödesekonomin och dess upplevda effekter på berörda samhällen. Hållbara försörjningskedjor och ett bättre finansiellt resultat för företagen kan gå hand i hand – det blir ”win‑win”. Med strategier för due diligence (konsekvensanalys) i flödesekonomin finns det stora möjligheter att öka förtroendet och minska sociala och miljömässiga problem som stör handeln och internationella investeringsflöden och som hindrar företagen från att öka sin produktivitet och skapa hållbar tillväxt. OECD:s riktlinjer för multinationella företag och due diligence i försörjningskedjor är väl lämpade för denna uppgift.

Mutor och korruption

Mutor till utländska tjänstemän och korruption snedvrider fördelningen av resurser och undergräver globaliseringens fördelar. Detta gör att ekonomiska räntor leds om till privata vinster (inklusive till diktatorer och militära ledare) i stället för att investeras i teknik, utbildning och bra infrastruktur i värdlandet. En ökad efterlevnad och tillsyn av OECD:s konvention om bekämpande av bestickning skulle leda till fler mindre korrupta destinationer för utländska investeringar, och därmed bidra till att skapa mer lika villkor och hållbar tillväxt. En strängare tillsyn skulle bidra till att förbättra globaliseringens anseende i världsekonomin.

Summary of
OECD (2017), OECD Business and Finance Outlook 2017, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/9789264274891-en

© OECD

Denna sammanfattning är inte en officiell OECD-översättning.

Reproduktion av denna sammanfattning är tillåten, om OECD:s upphovsrätt och publikationens titel på originalspråket nämns.

Flerspråkliga sammanfattningar är översatta utdrag ur OECD–publikationer, som ursprungligen publicerats på engelska och franska.