OECD >Multilingual Summaries

OECD Employment Outlook 2015

Summary in Danish

OECD: Udsigterne for beskæftigelsen 2015

Sammendrag på dansk

Arbejdsmarkedsvilkårene forbedres, men genopretningen er langt fra tilendebragt

Arbejdsmarkedsvilkårene forbedres generelt i OECD‑landene, men vejen ud af den seneste økonomiske krise er fortsat meget ujævn i de forskellige lande. Beskæftigelsen vokser fortsat så langsomt i OECD‑området, at det ikke inden for den nærmeste fremtid vil være muligt at lukke den beskæftigelseskløft, som krisen har skabt. Arbejdsmarkedet er præget af et skift mod mere deltidsarbejde og væk fra jobbene i produktions‑ og byggefagene, hvilket kan gøre det vanskeligere at finde fuldtidsjob. Ledigheden vil således fortsat være høj helt frem til udgangen af 2016. Med 7,1 % i 4. kvartal 2014 var den gennemsnitlige ledighed i OECD fortsat 1,6 procentpoint over niveauet fra før krisen. Ledigheden forventes at fortsætte sit langsomme fald i resten af 2015 og 2016 og nå ned på 6,6 % i sidste kvartal 2016, mens den fortsat vil ligge over 20 % i Grækenland og Spanien. Også langtidsledigheden er fortsat uacceptabelt høj, og der er risiko for, at mange i denne gruppe er ved at miste tilknytningen til arbejdsmarkedet, hvilket gør det endnu vanskeligere at nedbringe arbejdsløsheden. Ungdomsarbejdsløsheden i mange lande ligger fortsat et stykke over niveauet fra før krisen, og det samme gælder for unge uden job eller uddannelse. En svag reallønsvækst giver ligeledes anledning til bekymring, navnlig i euro‑området.

Mindstelønningerne skal gå hånd i hånd med skatteordninger for at være mere effektive med hensyn til at understøtte lavtlønnedes indkomster

Der blev for kort tid siden indført lovpligtig mindsteløn i Tyskland, hvilket bringer antallet af OECD‑lande med en eller anden form for national mindsteløn op på 26 ud af 34. Mindstelønninger kan være med til at understøtte lavtlønnedes indkomster, men det afhænger af to vigtige faktorer. For det første bør de ikke sættes for højt, ellers kan det føre til jobtab og tab af indkomst for lavtlønnede arbejdstagere. For det andet skal det samordnes med skattepolitikker, så det sikres, at stigninger i mindstelønnen omsættes til højere lønindkomst, samtidig med at stigningerne i arbejdsgivernes omkostninger til arbejdskraft begrænses

Uligheden på lønområdet er lavere i lande, der er bedre til at imødekomme den stigende efterspørgsel efter færdigheder

Uligheden har været stigende i de fleste OECD‑lande, og indsatsen for at standse eller vende denne stigning står meget højt på den politiske dagsorden. Nye data om arbejdsstyrkens informationsbehandlingsfærdigheder fra undersøgelsen af voksnes færdigheder (PIAAC) peger på færdigheder som forklaring på de forskelle i ulighed på lønområdet på tværs af landene, som er en central drivkraft for ulighed i husstandsindkomsterne. Generelt betyder investeringer i færdigheder noget for lønulighed – navnlig hvor færdighederne er knappe i forhold til efterspørgslen. Lande, hvor færdigheder er mindre ligeligt fordelt, oplever også større lønforskelle. Bedre udnyttelse af færdigheder kan medvirke til at reducere ulighed ved at skabe bedre sammenhæng mellem arbejdstageres færdigheder, produktivitet og lønninger.

Aktiveringspolitikker for mere inklusive arbejdsmarkeder

Det er af afgørende vigtighed at sikre, at alle mennesker har bedre muligheder for at deltage aktivt i arbejdsmarkedet med tanke på den hastigt stigende ældrebefolkning og behovet for at hele de økonomiske og samfundsmæssige sår, som den globale økonomiske og finansielle krise har efterladt. Effektive aktiveringspolitikker kan medvirke til en bedre udnyttelse af produktivitetspotentialet i et lands befolkning og til økonomisk vækst, social sammenhængskraft, og til bevarelse af landets sociale sikringsordninger. For at muliggøre dette skal disse politikker fastholde de jobsøgendes motivation til aktivt at søge beskæftigelse, samtidig med at deres beskæftigelsesegnethed forbedres, og deres muligheder for at blive ansat i og fastholde relevante job udvides. Gennemførelsen af disse tre elementer – motivation, beskæftigelsesegnethed og muligheder – skal håndteres af effektive arbejdsmarkedsinstitutioner og ‑politikker, som er hjørnestenen for enhver vellykket aktiveringsstrategi.

Kvaliteten af arbejdsliv: Lønmobilitet, arbejdsmarkedsrisiko og ulighed på lang sigt

Spørgsmålet om, hvordan indtægtsulighed på et givet tidspunkt udmønter sig i ulighed i lønindkomsterne på lang sigt, afhænger af graden af indtjeningsmobilitet – defineret som det forhold, at man kravler op eller ned ad indtjeningsstigen og ind eller ud af job. Der anvendes simuleringsteknikker til at analysere arbejdstageres karriere for 24 OECD‑lande baseret på korte paneldata. I gennemsnit vises tre fjerdedele af uligheden i et givet år at være af permanent karakter, mens resten udjævnes over livscyklussen som følge af mobilitet. Mobiliteten forekommer ikke at være højere i lande med større ulighed. Kronisk arbejdsløshed, utilstrækkelige kognitive færdigheder, atypiske arbejdsordninger og virksomheder med lav produktivitet er afgørende faktorer for lav indtjening på lang sigt. Arbejdsløshedsforsikring spiller en stor rolle i sikringen af arbejdstagernes karriere ved at mindske risikoen for indtægtsnedgang som følge af arbejdsløshed. Mindstelønninger reducerer risikoen for ekstremt lav løn, men deres muligheder for at nedbringe ulighed på lønområdet svækkes på lang sigt på grund af mobilitetens udligningseffekt og mulige negative beskæftigelsesvirkninger.

Forbedring af jobkvalitet i nye vækstøkonomier

Lav jobkvalitet er et stort politisk problem i de nye vækstøkonomier. Selvom jobkvalitet ikke er let at analysere på grund af begrænset datatilgængelighed, analyseres den i de nye vækstøkonomier på tre niveauer, der tager afsæt i OECD’s Job Quality Framework: indkomstkvalitet (en kombination af gennemsnitsindkomst og ulighed); arbejdsmarkedssikkerhed (der omfatter både risikoen for ledighed og risikoen for ekstremt lav løn); og kvaliteten af arbejdsmiljøet (målt som forekomsten af arbejdsbelastninger eller meget lange arbejdstider). Nye vækstøkonomier klarer sig dårligere end OECD‑lande på alle tre niveauer. Unge og lavtuddannede og arbejdstagere med uformelt arbejde besætter typisk de job, der har den laveste kvalitet. Set i et politisk perspektiv viser erfaringerne fra de OECD‑lande, der klarer sig bedst, at en høj jobkvalitet har sammenhæng med høj beskæftigelse. Foranstaltninger til forbedring af jobkvalitet bør således ikke ses som en nødvendig stopklods for jobskabelse. De arbejdsmarkedspolitikker og politikker for social sikring, der er bedst egnet til at forbedre jobkvalitet i nye vækstøkonomier, identificeres.

Summary of
OECD (2015), OECD Employment Outlook 2015, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/empl_outlook-2015-en

© OECD

Dette sammendrag er ikke en officiel OECD oversættelse.

Reproduktion af dette sammendrag er kun tilladt på betingelse af, at OECD copyright og titel på den originale publikation nævnes.

Sammendrag på flere sprog er oversatte uddrag af OECD publikationer, der oprindeligt blev publiceret på engelsk og fransk.

De er gratis tilgængelige på OECD Online Bookshop www.oecd.org/bookshop

For yderligere oplysninger kan man kontakte afdelingen OECD Rettigheder og Oversættelser, Direktoratet for Offentlige Anliggender og Kommunikation på rights@oecd.org eller pr. fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Besøg vores website www.oecd.org/rights