OECD >Multilingual Summaries

OECD Employment Outlook 2015

Summary in Swedish

OECD:s sysselsättningsöversikt 2015

Sammanfattning på svenska

Situationen på arbetsmarknaden håller på att förbättras men är långt ifrån återställd

Situationen på arbetsmarknaden håller generellt sett på att förbättras i OECD‑länderna men ländernas återhämtning från den ekonomiska krisen varierar fortfarande kraftigt. Sysselsättningen ökar fortfarande alltför långsamt i OECD‑området för att inom en snar framtid nå upp till samma sysselsättningsnivå som före krisen. Arbetsmarknaden har förändrats i riktning mot allt färre arbetstillfällen inom tillverkning och byggande och allt fler deltidsarbeten, vilket kan göra det svårare för vissa arbetslösa att hitta ett heltidsarbete. Arbetslösheten kommer således att fortsätta att vara hög även i slutet av 2016. Under fjärde kvartalet 2014 låg arbetslösheten i OECD‑länderna på i genomsnitt 7,1 %, vilket fortfarande var 1,6 procentenheter högre än före krisen. Arbetslösheten väntas fortsätta att långsamt minska under resten av 2015 och 2016 och uppgå till 6,6 % under sista kvartalet 2016. Samtidigt väntas arbetslösheten ligga kvar på över 20 % i Grekland och Spanien. Långtidsarbetslösheten är också fortfarande oacceptabelt hög och det finns risk för att många i denna grupp har hamnat långt ifrån arbetsmarknaden, vilket gör det svårare att få ned arbetslösheten. Ungdomsarbetslösheten är i många länder fortfarande betydligt högre än före krisen, liksom andelen ungdomar som varken arbetar eller studerar. En svag reallönetillväxt är också fortfarande ett problem, särskilt i euroområdet.

Minimilönerna måste samordnas med skatte‑ och förmånspolitiken för att mer effektivt stärka låginkomsttagarnas inkomster

En lagstadgad minimilön infördes nyligen i Tyskland och därmed har 26 av 34 OECD‑länder någon form av nationell minimilön. Minimilön kan bidra till att stärka låginkomsttagarnas inkomster. Det finns dock två viktiga förutsättningar för detta. För det första bör minimilönen inte sättas för högt, eftersom den då kan leda till färre arbetstillfällen och inkomstbortfall för låginkomsttagare. För det andra måste den samordnas med skatte‑ och förmånspolitiken för att se till att en höjning av minimilönen leder till en högre nettolön för arbetstagarna och samtidigt inte innebär alltför stora kostnadsökningar för arbetsgivarna.

Löneskillnaderna är lägre i länder som är bättre på att möta den ökande efterfrågan på kunskap

Klyftorna har ökat i de allra flesta OECD‑länder och åtgärder för att stoppa eller vända denna trend står mycket högt på den politiska agendan. Nya uppgifter om arbetstagarnas kunskaper i informationsbehandling som hämtats från undersökningen av vuxnas färdigheter (PIAAC) visar att kunskap till stor del kan förklara de internationella skillnaderna i inkomstklyftor, som till stor del bidrar till ojämlika hushållsinkomster. På det hela taget bidrar investeringar i kunskap till att minska löneskillnaderna – särskilt när tillgången på kunskap är lägre än efterfrågan. Länder där kunskaperna är mindre jämnt fördelade har också större löneskillnader. Åtgärder för att bättre tillvarata människors kunskap kan bidra till att minska ojämlikheten genom att stärka kopplingen mellan arbetstagarnas kunskap, produktivitet och löner.

Aktiveringspolitik för en mer inkluderande arbetsmarknad

På grund av befolkningens snabba åldrande och behovet av att läka de ekonomiska och sociala såren efter den globala ekonomiska och finansiella krisen är det viktigt att se till att alla människor har större möjligheter att delta aktivt på arbetsmarknaden. Med en effektiv aktiveringspolitik har länderna större förutsättningar att utnyttja sin produktiva potential, vilket bidrar till ekonomisk tillväxt, social sammanhållning och ett hållbart socialt skyddssystem. För att åstadkomma detta måste länderna upprätthålla de arbetssökandes motivation att aktivt söka jobb och samtidigt öka deras anställbarhet och förbättra deras möjligheter att hitta och behålla lämpliga jobb. Dessa tre delar – motivation, anställbarhet och möjligheter – måste genomföras med hjälp av ändamålsenliga och effektiva arbetsmarknadsinstitutioner och politiska åtgärder, som är hörnstenarna i alla framgångsrika aktiveringsstrategier.

Arbetslivets kvalitet: lönernas rörlighet, arbetsmarknadsrisk och långsiktig ojämlikhet

I vilken utsträckning inkomstklyftorna vid en viss tidpunkt leder till långsiktiga löneklyftor beror på lönernas rörlighet – dvs. upp eller ned på lönestegen och vid arbete eller arbetslöshet. Arbetstagarnas karriärer i 24 OECD‑länder analyseras med hjälp av simuleringsmetoder baserat på korta paneldata. I genomsnitt visar sig tre fjärdedelar av ojämlikheten ett visst år vara permanent, medan resten jämnar ut sig över en livstid till följd av rörlighet. Rörligheten tycks inte vara större i länder med stor ojämlikhet. Kronisk arbetslöshet, bristande kognitiv förmåga, atypiska arbetsförhållanden och företag med låg produktivitet är viktiga bestämningsfaktorer för låga inkomster på lång sikt. Arbetslöshetsförsäkringen minskar inkomstriskerna vid arbetslöshet och har därför stor betydelse för att trygga arbetstagarnas karriär. Minimilön minskar risken för extremt låga löner men dess dämpande effekt på inkomstklyftorna minskar på lång sikt. Detta beror på att rörligheten har en utjämnande effekt och att minimilönen kan påverka sysselsättningen negativt.

Ökad kvalitet i arbetet i tillväxtekonomier

Den bristande kvaliteten i arbetet ger upphov till stor politisk oro i tillväxtekonomierna. Den är svår att mäta eftersom det finns begränsade uppgifter på området. Kvaliteten i arbetet i tillväxtekonomier analyseras därför utifrån tre dimensioner i enlighet med OECD:s bedömningsram för kvalitet i arbetet: inkomstkvalitet (en kombination av genomsnittlig lön och ojämlikhet), trygghet på arbetsmarknaden (som omfattar både risken för arbetslöshet och risken för extremt låg lön), och arbetsmiljöns kvalitet (mätt som förekomsten av höga krav i kombination med låg kontroll eller mycket långa arbetstider). Tillväxtekonomier uppvisar sämre resultat än OECD‑länderna inom alla tre dimensioner. Ungdomar och lågkvalificerade och informella arbetstagare har i regel sämst kvalitet i arbetet. Ur ett politiskt perspektiv visar erfarenheterna i de OECD‑länder som uppvisar bäst resultat att det går att förena hög kvalitet i arbetet med hög sysselsättning. Åtgärder för att öka kvaliteten i arbetet bör således inte ses som ett automatiskt hinder för skapandet av nya arbetstillfällen. Här identifieras den arbetsmarknadspolitik och socialpolitik som är bäst lämpad för att främja kvalitet i arbetet i tillväxtekonomier.

Summary of
OECD (2015), OECD Employment Outlook 2015, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/empl_outlook-2015-en

© OECD

Denna sammanfattning är inte en officiell OECD-översättning.

Reproduktion av denna sammanfattning är tillåten, om OECD:s upphovsrätt och publikationens titel på originalspråket nämns.

Flerspråkliga sammanfattningar är översatta utdrag ur OECD–publikationer, som ursprungligen publicerats på engelska och franska.

De kan beställas gratis från OECD:s nätbokhandel www.oecd.org/bookshop

Närmare upplysningar lämnas av OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, F-75116
Paris, Frankrike

Besök vår nätplats www.oecd.org/rights