OECD >Multilingual Summaries

OECD Employment Outlook 2017

Summary in Danish

OECD: Udsigterne for beskæftigelsen 2017

Sammendrag på dansk

Der skal i beskæftigelsespolitikken tages hensyn til de bekymringer, der ligger til grund for den populistiske reaktion mod globalisering

Samtidig med, at et stadig større flertal af OECD‑landene endelig har lukket den massive beskæftigelseskløft, der opstod i kølvandet af krisen i 2008‑2009, lufter mennesker i en række lande deres stadig større utilfredshed med centrale dele af den økonomiske politik. Det gælder bl.a. det store fokus på international handel og investeringer. Den populistiske reaktion på globaliseringen udfordrer den politiske rådgivning, som internationale organisationer, herunder OECD, har leveret, og som længe har slået til lyd for fordelene ved global integration. Set i lyset af den stigende skepsis mod politisk ortodoksi er det vigtigt at revurdere strategierne for den økonomiske politik, og ligeledes at se på de mere eller mindre rigtige, og de forkerte, valg som de arbejdsmarkedspolitiske beslutningstagere har truffet, og på de områder, hvor en ændret strategi er påkrævet. Selv om der endnu ikke er nogen endelig tilgængelig evaluering, står det allerede klart, at mange af de bekymringer, som ligger til grund for reaktionen mod globalisering og handel er virkelige, og at de sætter fokus på områder, hvor politikkerne for beskæftigelse, kvalifikationer og social beskyttelse skal styrkes yderligere og tilpasses et økonomisk landskab i hastig forandring.

Resultaterne på arbejdsmarkedet skal tænkes ind i en bredere sammenhæng

De arbejdsmarkedspolitiske valg bør vurderes på baggrund af de mange måder, hvorpå beskæftigelsesresultater påvirker trivslen. Arbejdsmarkedsresultaterne er ofte blevet bedømt alene i relation til beskæftigelsesfrekvens og arbejdsløshedsprocenter, da disse er vigtige resultater, som også er nemme at måle. Der er imidlertid også andre resultater på arbejdsmarkedet, der betyder noget, og som også er målbare. Det drejer sig bl.a. om jobkvalitet (løn, sikkerhed, arbejdsmiljø) og rummelighed på arbejdsmarkedet (indkomstlighed, ligestilling mellem mænd og kvinder, adgang til beskæftigelse for potentielt dårligt stillede grupper). Denne udgave af OECD's udsigter for beskæftigelsen indeholder en ny sammenlignende resultattavle for arbejdsmarkedsresultater, der også omfatter jobkvantitet, jobkvalitet og arbejdsmarkedets rummelighed, som tilsammen giver et omfattende overblik over styrker og svagheder på forskellige nationale arbejdsmarkeder. Resultattavlen viser, at flertallet af OECD‑landene i de seneste ti år har haft held med at integrere kvinder og potentielt dårligt stillede grupper bedre på arbejdsmarkedet og forbedre kvaliteten af arbejdsmiljøet, hvorimod omvendt ledigheden og kvaliteten af resultaterne var mere eller mindre stabile, og sikkerheden på arbejdsmarkedet og risikoen for lav indkomst forværredes. Resultattavlen viser ligeledes, at der er en gruppe lande, der klarer sig godt på de fleste eller alle indikatorer, hvilket peger på, at der ikke findes nogen hårde kompromisser, der forhindrer lande i at klare sig godt på alle områder.

Arbejdsmarkedernes evne til at stå imod krisen viste store udsving mellem de enkelte OECD‑lande

Krisen udgjorde en alvorlig stresstest for OECD's arbejdsmarkeder. Ledigheden i OECD er stort set tilbage på niveauet fra før krisen, men de omkostninger for arbejdsløsheden, som krisen medførte, har ikke desto mindre været meget store og langvarige i et betydeligt antal lande. Desuden har stigningen i produktionen været svag i forhold til stigningen i beskæftigelsen, mens arbejdsproduktiviteten og stigningen i lønninger fortsætter med at være lav. Sunde makroøkonomiske politikker og arbejdsmarkedspolitikker er vigtige determinanter for arbejdsmarkedets modstandsdygtighed. Makroøkonomiske politikker er meget effektive med hensyn til at begrænse faldende beskæftigelse under økonomisk nedgang og til at forhindre, at konjunkturbetingede stigninger i arbejdsløsheden går hen og bliver strukturelle. Udgifterne til aktive arbejdsmarkedspolitikker skal kraftigt afspejle konjunkturbetingede stigninger i arbejdsløsheden for at fremme en hurtig tilbagevenden til arbejdet i opsvingsfasen og fastholde princippet om gensidige forpligtelser under aktiveringsordninger. En alt for stringent beskyttelse af fastansatte reducerer modstandskraften ved at tilskynde til anvendelse af midlertidige kontrakter og ved at sænke jobskabelse i opsvingsfasen. Koordinerede kollektive overenskomstforhandlinger kan skabe større modstandsdygtighed ved at lette muligheden for at foretage justeringer i løn og arbejdstid.

Teknologiske forandringer og globalisering ændrer arbejdsmarkeder

Oversigten ser nærmere på virkningen af teknologisk udvikling og globalisering på OECD's arbejdsmarkeder igennem de seneste to årtier, med fokus på jobpolarisering og afindustrialisering. Begge sættes i forbindelse med alvorlige forstyrrelser i arbejdstagernes liv og med stigende ulighed. En afdækning af de tilgrundliggende årsager er derfor af afgørende betydning for politikken. Næsten alle OECD‑lande har inden for de seneste årtier oplevet en polarisering på arbejdsmarkedet – dvs. et fald i andelen af samlet beskæftigelse, der kan henføres til job med mellemkvalifikationer/mellemhøje lønninger – hvilket er blevet opvejet af stigninger i andelen af job med både høje og lave kvalifikationer. Omkring en tredjedel af stigningen i polariseringen afspejler et skift i beskæftigelsen væk fra produktion og hen mod tjenesteydelser, mens størstedelen afspejler beskæftigelsesmæssige skift inden for brancher. Det er primært teknologi, der kædes sammen med både polarisering og afindustrialisering. Globaliseringens rolle er mindre tydelig, men der er en vis indikation af, at international handel har bidraget til afindustrialiseringen. Politikker for færdigheder, aktiveringstiltag og opdaterede systemer for social beskyttelse kan spille en afgørende rolle med at hjælpe arbejdstagere med at navigere vellykket inden for den igangværende omdannelse af arbejdsmarkedet og høste fordelene af den teknologiske udvikling.

Kollektive overenskomstforhandlinger udvikler sig ret hurtigt på OECD's arbejdsmarkeder

For at vurdere, om kollektive overenskomstforhandlinger kan vedblive med at være effektive på arbejdsmarkeder i hastig forandring, indeholder denne oversigt en omfattende og opdateret gennemgang af de kollektive overenskomstforhandlingsordninger for OECD‑landene og en udvalgt gruppe af nye vækstøkonomier, som er i gang med en proces med tilslutning til OECD. Sammenlignende estimater af medlemskab af fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer samt dækning af kollektive overenskomstforhandlinger viser, at kollektive overenskomstforhandlinger fortsat spiller en vigtig rolle, selv om andelen af arbejdstagere, hvis beskæftigelsesvilkår fastsættes gennem kollektive overenskomstaftaler, er faldet igennem de seneste tre årtier. Der har ligeledes været en tendens mod mere decentraliserede virksomhedsoverenskomster, der synes at have en tendens til at stige på bekostning af sektor‑ eller nationale overenskomster, ofte gennem mekanismer med fravalg eller undtagelser, der giver forhandlere på lavere niveauer mulighed for at fravige bestemmelser fastsat på højere overenskomstniveauer. De forskellige måder, decentraliserede overenskomster kan koordineres på, det effektive niveau for håndhævelse af kontraktbetingelser og de forskellige typer arbejdstagerrepræsentation, der kan eksistere i virksomheder, spiller ligeledes en vigtig rolle i kollektive overenskomster. Den generelle kvalitet af arbejdsrelationer, som vurderet af ledende medarbejdere, eller som indikeret ved offentlighedens tillid til fagforeningerne, varierer markant i de forskellige OECD‑lande, men findes ikke at være knyttet til nogen specifik overenskomstmodel. En sammenlignende oversigt over nationale kollektive overenskomstordninger illustrerer, hvordan de forskellige aspekter af kollektive overenskomstforhandlinger passer sammen i en indbyrdes forbundet helhed.

Summary of
OECD (2017), OECD Employment Outlook 2017, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/empl_outlook-2017-en

© OECD

Dette sammendrag er ikke en officiel OECD oversættelse.

Reproduktion af dette sammendrag er kun tilladt på betingelse af, at OECD copyright og titel på den originale publikation nævnes.

Sammendrag på flere sprog er oversatte uddrag af OECD publikationer, der oprindeligt blev publiceret på engelsk og fransk.