OECD >Multilingual Summaries

OECD-FAO Agricultural Outlook 2013

Summary in Estonian

OECD‑FAO põllumajandusprognoos 2013

Eestikeelne kokkuvõte

Kasvav nõudlus soosib arenevaid riike: Aastakümneid iseloomustasid maailma põllumajandust poliitiliselt mõjutatud tootmisülejäägid tööstusriikides ja seiskunud majanduskasv arenevates riikides. Poliitilised reformid ja üleilmne majanduskasv on aga muutnud nõudluse ja pakkumise põhitõdesid ning teinud põllumajandusest palju rohkem turust sõltuva sektori, mis pakub arvukaid investeerimisvõimalusi. Prognoosid näitavad, et arenevad riigid suurendavad oma osakaalu üleilmses tootmises ja võtavad endale suurema osa ekspordi kasvust.

Aeglasem tootmise kasv: Käesolevas prognoosis käsitletav üleilmne põllumajandustoorme tootmise kasv on keskmiselt 1,5% aastas, võrrelduna eelmise aastakümne 2,1%ga. Sellist aeglasemat kasvu prognoositakse kõikide põllukultuuride ja loomakasvatuse sektorite jaoks. Need suundumused peegeldavad kasvavaid kulusid, suurenevaid piiranguid seoses ressurssidega ja kasvavat keskkondlikku survet, mille tõttu oodatakse varustamise vähenemist praktiliselt kõikides piirkondades.

Toidu hinna inflatsioon on järele andnud: Toorme hinna ja reaalselt tarbijate poolt toidu eest makstava hinna seos ei ole tavaliselt eriti selge. See tähendab, et kuigi toorme hind jääb suhteliselt kõrgeks, on ka märke sellest, et toidu hinna inflatsioon tarbijate jaoks on järele andmas. Kuna toit moodustab 20–50% või veel rohkem arenevate riikide leibkondade eelarvetest, siis on toidu taskukohasus endiselt suur mureallikas.

Turud peegeldavad lõhet üleilmses majanduses: Olgugi et põllumajandusturud on majanduslangusele üpris vastupidavad, peegeldub neis siiski kahel eri kiirusel areneva üleilmse majanduse mõju, mis ilmneb nõrgas taastumises arenenud riikides ja kiires kasvus paljudes arenevates riikides. Nafta tõusev hind on hindade prognoosimisel küll oluline kuid samas etteaimamatu tegur. Prognoositakse, et langeva väärtusega USA dollar vähendab muude eksportijate suhtelist konkurentsivõimet, kuid suurendab samal ajal jälle paljude importijate ostujõudu.

Keskpikas perspektiivis hinnad tõusevad: Toorme hind on hetkel ajalooliselt väga kõrge. Lähiajal peaks põllukultuuride hind taastuva tootmise tõttu aga langema, kuid väikesed varud hoiavad liha hinna veel kõrgel tasemel. Pikemas perspektiivis prognoositakse põllukultuuride ja lihatoodete hinna tõusu ja kõige suuremat tõusu prognoositakse just liha, kala ja biokütuse hinna jaoks.

Inflatsiooniga kohandatud hinnad jäävad kõrgeks: Käesolevas prognoosis käsitletud toorme keskmised reaalsed hinnad perioodiks 2013–2022 on oluliselt kõrgemad perioodi 2003–2012 keskmistest hindadest. Kuid järgmisel aastakümnetel peaksid keskmised reaalsed hinnad jääma allapoole viimaste aastate tipphinnatasemetest.

Tarbimine kasvab: Kasvava elanikkonna, suurema sissetuleku, linnastumise ja muutuvate toitumisharjumuste tõttu kasvab kõikide prognoosis käsitletud kaupade tarbimine arenevates riikides, kuigi aeglasemal määral. Kõige suuremat tarbimise kasvu elaniku kohta prognoositakse Ida‑Euroopa ja Kesk‑Aasia jaoks, neile järgnevad Ladina‑Ameerika ja muud Aasia piirkonnad.

Põllumajanduskaubanduse kasv jätkub: Suur osa kaubanduse kasvust toimub tärkava turumajandusega riikides, mis ekspordivad suurema osa teraviljast, riisist, õliseemnest, taimeõlist, suhkrust, loomalihast, linnulihast ja kalast. OECD ala kaubanduse osakaal väheneb jätkuvalt, kuid OECD riigid jäävad siiski suurimateks nisu, puuvilla, sea‑ ja lambaliha ning enamuse piimatoodete eksportijateks.

Ebakindlad tegurid prognoosis: Väikeste varudega arvestades ohustavad üleilmset toiduga kindlustatust endiselt napp tootmine, hindade volatiilsus ja kaubandustegevuse katkestused. Laiaulatuslik põud, nagu tabas 2012. aastal Ameerika Ühendriike ja SRÜ riike ning väikesed varud võivad tõsta põllukultuuride hinda 15–40%. Veel üks ebakindluse allikas on energia hind, mis mõjutab nii biokütuse turgu kui ka tootmissisendi hinda. Maailma kaubandus on tootluse kõikumise ja makromajanduslike mõjurite suhtes palju tundlikum kui tootmine.

Hiina tähelepanu keskmes: Käesolevas prognoosis pööratakse erilist tähelepanu kiiresti kasvava põllumajandusliku toidutööstuse sektoriga Hiinale. Piiratud tootmise ja kasvava nõudluse valguses on tõenäoline, et Hiina ekspordib tulevikus rohkem toitu, aga üldiselt näitavad prognoosid, et riik jääb peamiste toiduks kasutatavate põllukultuuride osas iseseisvaks.

Prognooside kohaselt ületab Hiina tarbimise kasv sarnaselt eelmise aastakümne suundumusele vähesel määral tootmise kasvu umbes 0,3% aastas. Sellest tulenevalt oodatakse Hiina põllumajandussektori puhul täiendavat, kuigi väga tagasihoidlikku avanemist, kuid need väljavaated on eri toorme puhul erinevad.

Hiina jaoks on peamiseks poliitiliseks prioriteediks toiduga kindlustatus ning iseseisvus riisi ja nisu osas. Perioodil 1978–2011 kasvas põllumajandustootmine peaaegu viiekordseks, aga viimastel aastatel on toidu hind tõusnud ja kasvavad piirangud seoses ressursside ja tööjõuga aeglustavad tootmist.

Suurem toidu kättesaadavus ja suuremad sissetulekud on parandanud oluliselt toiduga kindlustatust ja kuigi elanikkond on 200 miljoni inimese võrra kasvanud, on alatoitunute arv langenud 1990. aastast peaaegu alla 100 miljoni. Alatoitunud inimeste arvu vähendamine on aga endiselt oluline eesmärk.

Perioodil 2001–2012 kasvas Hiina põllumajanduslik import ja eksport 27,9 miljardilt USA dollarilt 155,7 miljardi USA dollarini. Sõltuvus impordist kahekordistus 6,2%lt 12,9%ni, kusjuures Hiina üldine kaubanduslik puudujääk põllumajanduse ja toidu alal oli 2012. aastal 31 miljardilt USA dollarilt.

Olulisemad ebakindluse allikad Hiina jaoks on suure majanduskasvu püsiv jätkusuutlikkus, kasvavad piirangud seoses ressurssidega tootmises ja suurenevast kliimaalasest ebakindlusest põhjustatud potentsiaalsed kõikumised tootmises.

Üleilmne toormeprognoos 2022. aastani

Teravili: prognoositakse tootmise kasvu 1,4% aastas, 57% kogu kasvust tuleb arenevatest riikidest. Prognooside kohaselt on Tai juhtiv riisieksportija ja kohe tema järel Vietnam, Ameerika Ühendriigid jäävad aga hinnanguliselt juhtivaks nisu ja söödateravilja eksportijaks.

Õliseeme: tootmine peaks kasvama isegi kiiremini teraviljatootmisest. Palmiõli peaks säilitama stabiilse 34% osa kogu taimeõli toodangust.

Suhkur: prognoositakse tootmise kasvu peaaegu 2% aastas, juhtivad tootjad on Brasiilia ja India. Arenevad riigid jäävad maailma suhkrutarbijate seas juhtivale kohale.

Puuvill: tehiskiu turuosa suurenemine jätkub püsivalt. India puuvillatoodang tõuseb prognooside kohaselt 25%, tehes riigist maailma juhtiva puuvillatootja.

Etanool: prognooside kohaselt kasvab tootmine peaaegu 70%, biodiisli tootmine suureneb veel kiiremini, kuid palju väiksemalt baasilt. Prognoositakse, et 2022. aastaks tarbib biokütuse tootmine 28% kogu maailma suhkrurootoodangust, 15% taimeõlitoodangust ja 12% söödateraviljatoodangust.

Liha: prognoosid näitavad, et 80% üleilmsest lihatoodangu kasvust toimub arenevates riikides. Liha tarbimise kasv inimese kohta aeglustub, kui suuremad arenevad riigid lähenevad arenenud riikide tasemele.

Piimatooted: arenenud riigid toodavad prognooside kohaselt 74% üleilmsest piima saamiseks toodetavast teraviljast. Sellele vaatamata prognoositakse arenevates riikides tarbimisele tootmisest kiiremat kasvu ja suuremat eksporti Ameerika Ühendriikidest, Euroopa Liidust, Uus‑Meremaalt, Austraaliast ja Argentiinast.

Kalandus: kalapüügi jaoks prognoositakse ainult 5% kasvu, aga vesiviljeluse jaoks 35% kasvu. 2015. aastaks peaks vesiviljelus ületama merest püütava kala peamise inimtarbimiseks mõeldud kala allikana.

Summary of
OECD/FAO (2013), OECD-FAO Agricultural Outlook 2013, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/agr_outlook-2013-en

© OECD

Käesolev kokkuvõte ei ole OECD ametlik tõlge.

Käesoleva kokkuvõtte kasutamine on lubatud OECD autoriõiguse ja originaalse väljaande pealkirja mainimisel.

Erinevates keeltes kokkuvõtted on väljavõtted OECD esialgsest inglis- ja prantsuskeelsest väljaandest.

Need väljaanded on saadaval OECD internetipoest aadressil www.oecd.org/bookshop

Täiendavate andmete saamiseks pöörduge OECD Õiguste ja tõlgete üksuse poole avalike suhete direktoraadis aadressil

rights@oecd.org või faksinumbril: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

õiguste ja tõlgete üksus:www.oecd.org/rights