OECD >Multilingual Summaries

OECD-FAO Agricultural Outlook 2013

Summary in Finnish

OECD‑FAO Maatalouskatsaus 2013

Suomenkielinen tiivistelmä

Kasvava kysyntä suosii kehitysmaita: Maailman maataloudelle on vuosikymmeniä ollut tunnusomaista politiikasta johtuvat tuotantoylijäämät teollisuusmaissa ja pysähtynyt kasvu kehitysmaissa. Poliittiset uudistukset ja maailmanlaajuinen talouskasvu on muuttanut kysynnän ja tarjonnan perusteita tehden maataloudesta markkinavetoisemman sektorin, joka tarjoaa sijoitusmahdollisuuksia. Kehitysmaiden odotetaan lisäävän maailmanlaajuisen tuotantonsa osuutta ja valtaavan suurimman osan viennin kasvusta.

Tuotannon hidastunut kasvu: Maailmanlaajuisen maataloustuotannon odotetaan kasvavan tähän katsaukseen kuuluvien hyödykkeiden osalta keskimäärin 1,5 prosenttia vuosittain verrattuna viime vuosikymmenen 2,1 prosenttiin. Hitaamman kasvun odotetaan näkyvän kaikilla viljasektoreilla ja karjantuotannossa. Näissä suuntauksissa heijastuvat kasvavat kustannukset, resurssirajoitteet ja ympäristöön kohdistuvat paineet, joiden odotetaan estävän tarjontaan reagoimista lähes kaikilla alueilla.

Ruoan hintainflaatio on helpottunut: Sidos hyödykkeiden hintojen ja kuluttajien ruoasta todellisuudessa maksaman hinnan välillä ei yleensä ole suoraviivainen. Vaikka hyödykkeiden hinnat pysyvät korkeina, on silti näkyvissä merkkejä siitä, että kuluttajien ruoan hintainflaatio on heikkenemässä. Koska ruokamenot vastaavat 20–50 % tai enemmän kotitalouden budjetista monissa kehitysmaissa, ruoan edullisuus on yhä huolenaihe.

Markkinat kuvastavat maailmantalouden kahtiajakautuneisuutta: Vaikka maatalousmarkkinat ovat suhteellisen kestäviä taloudellisten taantumien aikana, niissä heijastuu yhä maailmantalouden kaksinopeuksinen vaikutus, jossa teollisuusmaissa on huomattavissa heikkoa elpymistä ja monissa kehitysmaissa taas voimakasta kasvua. Kasvava öljynhinta on tärkeä, mutta arvaamaton tekijä hintojen arvioinnissa. Laskevan Yhdysvaltain dollarin odotetaan vähentävän muiden viejien suhteellista kilpailukykyä ja lisäävän monien maahantuojien ostovoimaa.

Hinnat nousevat keskipitkällä aikavälillä: Hyödykkeiden hinnat ovat tällä hetkellä historiallisilla tasoilla. Viljojen hintojen pitäisi pudota lähitulevaisuudessa tuotannon lähtiessä uuteen nousuun, kun taas alhaiset varastot pitävät lihan hinnat korkealla. Sekä viljan että lihatuotteiden pidemmän aikavälin hinnat lähtevät nousuun. Lihan, kalan sekä biopolttoaineen hintojen taas odotetaan nousevan vieläkin enemmän.

Inflaation huomioon ottavat hinnat pysyvät korkealla: Keskimääräisten todellisten hintojen odotetaan nousevan vuosina 2013–22 paljon yli keskiarvon suurimman osan tämän katsaukseen kuuluvien hyödykkeiden kohdalla. Keskimääräisten todellisten hintojen pitäisi kuitenkin pysyä alhaisempana kuin viime vuosien huippujen.

Lisääntyvä kulutus: Kaikkien tähän katsaukseen kuuluvien tuotteiden kulutus kasvaa kehitysmaissa, joskin hitaammin, johtuen väestönkasvusta, suuremmista tuloista, kaupungistumisesta ja muuttuvista ruokavalioista. Kulutuksen odotetaan kasvavan asukasta kohden nopeimmin Itä‑Euroopassa ja Keski‑Aasiassa sekä Latinalaisessa Amerikassa ja muissa Aasian maissa.

Maatalouskauppa jatkaa kasvuaan: Kaupan kasvu on suurinta kehittyvissä talouksissa, ja ne vievät eniten karkeata viljaa, riisiä, öljysiemeniä, kasviöljyä, sokeria, lihaa, siipikarjaa ja kalaa. OECD‑alueen kaupan osuus jatkaa laskua, vaikka se pysyykin vehnän, puuvillan, sian‑ ja lampaanlihan sekä useimpien maitotuotteiden suurimpana viejänä.

Katsauksen epävarmuus: Tuotannon vaje, hintojen epävakaus ja kaupan keskeytymiset ovat yhä uhka maailmanlaajuiselle elintarviketurvalle, erityisesti pienten varastojen vuoksi. Laaja‑alainen kuivuus, kuten Yhdysvalloissa ja IVY‑maissa vuonna 2012 alhaisten varastojen lisäksi, voi nostaa viljojen hintoja 15–40 prosentilla. Energian hinnat lisäävät epävarmuutta vaikuttaen sekä biopolttoainemarkkinoihin että tuotantokustannuksiin. Maailmanlaajuinen kauppa heijastaa vieläkin herkemmin kuin tuotanto kaupan vaihteluita ja makrotaloudellisia tekijöitä.

Kiina valokeilassa: Katsauksen tässä julkaisussa tarkastellaan erityisesti Kiinaa, jonka elintarvikesektori kasvaa nopeasti. Kiina, jolla on vastassaan tuotannon rajoitukset ja kasvava kysyntä, tuo ruokaa maahan todennäköisesti enemmän tulevaisuudessa, mutta pysyy yleisesti ottaen omavaraisena tärkeimpien ruokaviljojen suhteen.

Kiinan kulutuksen kasvun oletetaan ohittavan tuotannon kasvun noin 0,3 prosentilla vuodessa, mikä vastaa viime vuosikymmenen suuntauksia. Sen johdosta Kiinan maataloussektorin odotetaan aukenevan hieman enemmän, vaikka ennusteet vaihtelevatkin hyödykkeen mukaan.

Kiina on tehnyt elintarviketurvasta sekä riisin ja vehnän omavaraisuudesta tärkeimmän poliittisen tavoitteen. Maataloustuotanto on lähes viisinkertaistunut vuosina 1978–2011. Viime vuosina ruoan hinnat ovat kuitenkin nousseet, ja tuotanto tulee hidastumaan kasvavien resursseja ja työvoimaa koskevien rajoitusten vuoksi.

Ruoan kasvanut saatavuus ja korkeammat tulot ovat parantaneet elintarviketurvallisuutta merkittävästi ja aliravittujen ihmisten määrä on pudonnut lähes 100 miljoonaan vuodesta 1990 lähtien, vaikka väestö onkin kasvanut 200 miljoonalla. Aliravittujen ihmisten määrän vähentäminen on yhä suuri haaste.

Vuosina 2001–2012 Kiinan maatalouden vienti‑ ja tuontituotteet kasvoivat 27,9 miljardista Yhdysvaltain dollarista 155,7 miljardiin Yhdysvaltain dollariin. Riippuvaisuus tuonnista kaksinkertaistui 6,2 prosentista 12,9 prosenttiin Kiinan maatalouden ja elintarvikkeiden kauppataseen vajeen pysyessä 31 miljardissa vuonna 2012.

Kiinan kohdalla suurimpiin epävarmuustekijöihin kuuluvat talouden nopean kasvun jatkuva kestävyys, tuotantoon kohdistuvat kasvavat rajoitteet ja mahdollinen tuotannon xuurempi vaihtelevuus ilmaston arvaamattomuuden lisääntyessä.

Maailman hyödykkeitä koskevat ennusteet vuoteen 2022 mennessä

Viljat: Tuotannon odotetaan nousevan 1,4 % vuodessa, ja 57 % kokonaiskasvusta uskotaan tulevan kehitysmaista. Thaimaan odotetaan olevan johtava riisin viejä Vietnamin seuratessa tiiviisti perässä. Yhdysvaltojen odotetaan pysyvän vehnän ja raakaviljan suurimpana viejänä.

Öljysiemenet: Tuotannon odotetaan nousevan jopa nopeammin kuin viljojen kohdalla. Palmuöljyn osuuden pitäisi pysyä vakaana 34 prosentissa kasviöljyjen kokonaistuotannosta..

Sokeri: Tuotannon odotetaan nousevan lähes 2 prosentilla vuosittain Brasilian ja Intian johtamana. Kehitysmaat pysyvät maailman suurimpina sokerin käyttäjinä.

Puuvilla: Tekokuitujen markkinaosuus on suurempi kuin koskaan. Intian puuvillan tuotannon odotetaan kasvavan 25 prosentilla, mikä tekee siitä maailman johtavan tuottajan.

Etanoli: Tuotannon odotetaan kasvavan lähes 70 % biopolttoaineen osuuden kasvaessa jopa nopeammin, mutta pienemmässä mittakaavassa. Vuoteen 2022 mennessä biopolttoaineen tuotannon odotetaan käyttävän 28 % maailman sokeriruo'on, 15 % kasviöljyn ja 12 % raakaviljojen tuotannosta.

Liha: Kehitysmaiden odotetaan vastaavan 80 prosenttia maailmanlaajuisesta tuotannon kasvusta. Lihan kulutus henkeä kohden hidastuu suurimpien kehittyvien talouksien lähestyessä teollisuusmaiden tasoa.

Maitotuotteet: Kehitysmaiden uskotaan tuottavan 74 % maailman maidontuotannon kasvusta. Kehitysmaiden kulutuksen odotetaan silti kasvavan nopeammin kuin tuotannon. Tuonnin Yhdysvalloista, Euroopan unionista, Uudesta‑Seelannista, Australiasta ja Argentiinasta odotetaan kasvavan.

Kalastus: Kalastuksen odotetaan nousevan ainoastaan 5 prosentilla, mutta kalanviljelyn puolestaan 35 prosentilla. Vuoteen 2015 mennessä kalanviljelyn pitäisi ohittaa kalastus tärkeimpänä ihmisten kulutuksen lähteenä.

Summary of
OECD/FAO (2013), OECD-FAO Agricultural Outlook 2013, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/agr_outlook-2013-en

© OECD

Tämä yhteenveto ei ole virallinen OECD-käännös.

Tämän yhteenvedon kopioiminen on sallittua sillä edellytyksellä, että OECD:n tekijänoikeudet ja alkuperäisen julkaisun nimi mainitaan.

Monikieliset yhteenvedot ovat käännettyjä otteita OECD:n julkaisuista, jotka on julkaistu alun perin englanniksi ja ranskaksi.

Julkaisuja on saatavilla maksutta OECD:n verkkokirjastossa osoitteessa www.oecd.org/bookshop

Lisätietoja antaa: OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate Sähköposti:, rights@oecd.orgfaksinumero: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Vieraile osaston verkkosivuilla osoitteessa www.oecd.org/rights