OECD >Multilingual Summaries

OECD-FAO Agricultural Outlook 2014

Summary in Estonian

OECD‑FAO põllumajandusprognoos 2014

Eestikeelne kokkuvõte

Olulisemate põllukultuuride rahvusvahelise hinnad on langenud oluliselt madalamale oma ajalooliselt kõrgetelt tasemetelt, peamiselt viljarohkuse tõttu perioodil 2013/14. Liha‑ ja piimatoodete hinnad on seevastu aga ajalooliselt kõrgel tasemel, kuna 2013. aastal oli toodang ootustest väiksem. Maailma etanooli‑ ja biodiislihind jätkas suure toodangu tõttu langust 2011. aastal saavutatud ajaloolisest haripunktist.

Prognoositakse, et nõudlus põllumajandustoodete järgi jääb püsivaks, kuigi nõudluse kasv on eelmise aastakümnega võrreldes aeglasem. Teravili on jätkuvalt inimeste põhitoiduks, kuid kasvavate sissetulekute, linnastumise ja toitumisharjumuste muutumise tõttu toimub üleminek valgu‑, rasva‑ ja suhkrurikkamate toitude tarbimisele.

Järgmiseks aastakümneks prognoositakse loomakasvatusele ja biokütuse tootmisele põllukultuuride tootmisest kiiremat kasvu. Selline muutuv üleilmse põllumajandustootmise struktuur toob kaasa suhtelise nihke söödateravilja ja õliseemne tootmise suunas, et rahuldada vajadust toidu, loomasööda ja biokütuse järgi, liikudes eemale põhipõllukultuuridest nagu nisu ja riis. Suurem osa lisatoodangust hakkab tulema regioonidest, kus on kõige vähem piiravaid tegureid nagu maapinna ja vee kättesaadavus ning poliitikaalased eeskirjad.

Põllukultuuride hinnad langevad eeldatavasti veel üks või kaks aastat ning stabiliseeruvad siis tasemel, mis on kõrgem kui 2008. aasta eelsel perioodil, kuid oluliselt madalam hiljutistest haripunktidest. Liha, piimatoodete ja kala hinnad eeldatavasti tõusevad. Reaalselt prognoositakse aga nii põllukultuuride kui loomsete saaduste hindade keskpikas perspektiivis langemist. Eeldatav kasutada oleva teravilja hulk on oluliselt tõusnud, mis peaks mõnevõrra leevendama muret hindade volatiilsuse pärast.

Maailma kalatoodang sõltub peamiselt vesiviljeluse kasvust arenevates riikides. Püsiva nõudluse kontekstis suureks jäävate kulude tõttu jääb kala hind kõrgemale ajaloolisest keskmisest tasemest, mis piirab tarbimise kasvu tuleval aastakümnel. Tootmise kasv tuleneb peamiselt arenguriikidest Aasias ja Ladina‑Ameerikas.

Kaubandus jätkuvalt kasvab, kuid eelmise aastakümnega võrreldes aeglasemalt. Põhja‑ ja Lõuna‑Ameerika tugevdavad nii väärtuse kui ka mahu poolest oma positsiooni juhtiva eksportregioonina, Aafrika ja Aasia aga suurendavad puhasimpordi mahtu, et vastata kasvavale nõudlusele.

Hiljutised poliitilised reformid põllumajandus‑ ja kalandusturgudel on aidanud muuta nõudluse ja pakkumise põhialused turusignaalidele vastuvõtlikumaks, kuid siiski mõjutavad mõlemat sellised poliitikameetmed nagu tootjate toetamine, riigi varud ja biokütusemandaadid. Rohkem poliitilisi muutusi seisab veel ees. Eelmisel aastal jõuti kokkuleppele nii Ameerika Ühendriikide 2014. aasta põllumajandusseaduse kui ka Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika 2013. aasta reformi asjus, kuid nende sätteid pole käesoleva prognoosi puhul arvesse võetud, sest nende rakendamise osa pole veel lõplikke otsuseid tehtud.

Üleilmne toormeprognoos 2023. aastani

Teravili Tähtsamate teraviljaliikide maailmahind annab prognoosi perioodil varakult järgi ja võimendab seeläbi maailma kaubandust. Prognoositakse varude kasvu, Aasia puhul koguni riisivarude kasvu rekordtasemele.

Õlitaimed Ülemaailmselt jätkub õlitaimede jaoks kasutatava põllumaa osakaalu kasv, kuigi see on aeglasem, kuna pidev nõudlus taimeõli järgi surub hinnad üles.

Suhkur Pärast 2013. aasta lõpu langust toimub tugeva üleilmse nõudluse tõttu rahvusvahelise suhkru hinna taastumine. Maailma juhtiva suhkrueksportija Brasiilia eksporti mõjutab etanooliturg.

Puuvill Maailma kogutud varude prognoositav turulelaskmine suurendab madalate hindade tõttu tarbimist, enne kui hinnad 2023. aastaks taastuvad.

Biokütus Biokütuse tarbimise ja tootmise tase kasvab prognooside kohaselt rohkem kui 50%, lähtudes suhkru baasil valmistatavast etanoolist ja biodiislist. Etanooli hind kasvab vastavalt nafta hinnale, biodiisli hind aga lähtub rohkem taimeõli hinna liikumistest.

Liha Püsiv impordinõudlus Aasiast ja Põhja‑Ameerika karjade taastamine toetavad tugevamat liha hinda ja loomaliha hind tõuseb rekordtasemele. Prognoosi perioodil asendab linnuliha sealiha kui enimtarbitud lihatoote.

Piimatooted Pideva tootluse kasvu tõttu suuremates tootmismaades ja Hiina jätkuva majanduskasvu tõttu tulevad hinnad veidi alla praeguselt kõrgelt tasemelt. India jõuab ette Euroopa Liidust kui maailma suurimast piimatootjast, suurendades prognoosi perioodil oluliselt lõssipulbri eksporti.

Kalandus Vesiviljeluse toodangu kasv kontsentreerub Aasiasse. Vesiviljelus jääb endiselt üheks kiiremini kasvavatest toidusektoritest ja 2014. aastal ületab see merest püütava kala inimtarbimiseks mõeldud kala allikana.

India fookuses

Käesolevas prognoosis keskendutakse Indiale, rahvaarvu poolest suuruselt teisele riigile maailmas, kus on suurim arv põllumajandustootjaid aga ka suurim arv inimesi, kes kannatab toiduga kindlustamatuse all. Prognoos näitab suhteliselt optimistlikku stsenaariumit India jaoks, kus toidu tootmise ja tarbimise kasv, mis lähtub peamiselt kõrgemat lisandväärtust andvatest sektoritest, jääb prognooside kohaselt püsivale tasemele.

Uus riiklik seadus toiduga kindlustatuse kohta on suurim omalaadne õigust toidule käsitlev programm, mis on kunagi loodud ja mille raames antakse riigi toetusega teraviljaportsjoneid (umbes 90% alla jaehinna) enam kui 800 miljonile inimesele. Selle elluviimine saab olema tõsine katsumus.

Toetused, mille eesmärk on edendada väetise, taimekaitsevahendite, seemnete, vee, elektri ja laenude laialdasemat kasutamist, ning samuti turuhinnatoetused on aidanud saavutada viimasel aastakümnel tugeva iga‑aastase põllumajandustoodangu kasvu. Need programmid edendavad jätkuvalt tootmise kasvu, lubades Indial laiendada olulisel määral toodangut elaniku kohta, kuigi kasvav ressursisurve vähendab järgmisel aastakümnel absoluutset kasvumäära.

Kuigi India jääb peamiselt taimetoitlaslikuks, muutuvad sealsed toitumisharjumused mitmekesisemaks. Prognoositakse teraviljatarbimise kasvu, aga paremale toitainete tarbimisele aitavad kaasa ka suurenev piima ja piimatoodete, kaunviljade, puuviljade ja aedviljade tarbimine. Kala on samuti tähtis ja kasvav valguallikas ning oluliselt kasvab ka lihatarbimine, aga India jääb selles osas siiski veel madalamale tasemele maailmas.

Suurim ebakindlus valitseb seoses India makromajandusliku jõudlusega, saagikuse kasvu jätkusuutlikkusega ja valitsuse programmide elujõulisusega.

Märkus makromajanduslike eelduste kohta

Prognoosi aluseks võetud makromajanduslik olukord võtab OECD riikide puhul eelduseks keskmiselt 2,2% SKT kasvu aastas. Paljude tärkava turumajandusega riikide majanduslikud väljavaated on jõulised, aga viimase aastakümnega võrreldes on neid veidi vähendatud. Enamus Aafrika riike näitab tugevat majanduskasvu. Tugevam USA dollar mõjutab mitme riigi konkurentsivõimet. 2023. aastaks prognoositakse naftabarreli hinna tõusu 147 USA dollarini.

Summary of
OECD/FAO (2014), OECD-FAO Agricultural Outlook 2014, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/agr_outlook-2014-en

© OECD

Käesolev kokkuvõte ei ole OECD ametlik tõlge.

Käesoleva kokkuvõtte kasutamine on lubatud OECD autoriõiguse ja originaalse väljaande pealkirja mainimisel.

Erinevates keeltes kokkuvõtted on väljavõtted OECD esialgsest inglis- ja prantsuskeelsest väljaandest.

Need väljaanded on saadaval OECD internetipoest aadressil www.oecd.org/bookshop

Täiendavate andmete saamiseks pöörduge OECD Õiguste ja tõlgete üksuse poole avalike suhete direktoraadis aadressil

rights@oecd.org või faksinumbril: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

õiguste ja tõlgete üksus:www.oecd.org/rights