OECD >Multilingual Summaries

OECD-FAO Agricultural Outlook 2014

Summary in Finnish

OECD:n ja FAO:n maatalouskatsaus 2014

Suomenkielinen tiivistelmä

Tärkeimpien viljelykasvien kansainväliset hinnat ovat pudonneet merkittävästi aikaisemmista hintahuipuista, mikä on pääasiassa seurausta vuosien 2013 ja 2014 ennätyssadoista. Lihan ja maitotuotteiden hinnat ovat sitä vastoin historiallisen korkealla tasolla, koska niitä tuotettiin vuonna 2013 odotettua vähemmän. Etanolin ja biodieselin maailmanmarkkinahinnat laskivat edelleen vuoden 2011 hintahuipuista kummankin runsaan tuotannon takia.

Maataloustuotteiden kysynnän odotetaan pysyvän vahvana, mutta kasvavan hitaammin kuin viimeisen vuosikymmenen aikana. Viljakasvit ovat edelleen ihmisten ruokavalion ytimessä, mutta kasvavat tulot, kaupungistuminen ja ruokailutapojen muutokset vaikuttavat muuttuviin ruokavalioihin, jotka sisältävät yhä enemmän proteiineja, rasvoja ja sokeria.

Karjankasvatuksen ja biopolttoaineiden tuotannon odotetaan lisääntyvän seuraavan vuosikymmenen aikana nopeammin kuin viljakasvien tuotannon. Maailmanlaajuisen maataloustuotannon muuttuvan rakenteen johdosta ollaan siirtymässä suhteellisesti kohti rehuviljaa ja öljysiemeniä, mikä mahdollistaa vastaamisen ruoan, karjanrehun ja biopolttoaineiden kysyntään, muiden kuin vehnän ja riisin kaltaisten perusviljelykasvien osalta. Valtaosa lisätuotannosta tulee alueilta, joilla maan ja veden saatavuuden kaltaiset rajoittavat tekijät ovat vähiten sitovia.

Viljelykasvien hintojen odotetaan laskevan vielä vuoden tai kaksi ennen kuin ne vakaantuvat tasolle, joka on vuotta 2008 edeltävää tasoa korkeammalla, mutta huomattavasti viimeaikaisia huippuja matalammalla. Lihan, maitotuotteiden ja kalan hintojen odotetaan nousevan. Keskipitkällä aikavälillä viljelykasvien ja eläintuotteiden reaalihintojen odotetaan kuitenkin laskevan. Odotettu viljakasvivarastojen määrän ja kulutuksen välinen suhde on noussut merkittävästi, minkä pitäisi lievittää huolia hintojen epävakaudesta.

Maailmanlaajuista kalataloustuotantoa ajaa etupäässä kalanviljelyn edistyminen kehitysmaissa. Edelleen korkeat kustannukset ja vahva kysyntä pitävät kalan hinnat huomattavasti aikaisempia keskiarvoja korkeammalla, mikä hidastaa kulutuksen kasvua seuraavan vuosikymmenen aikana. Tuotanto kasvaa pääasiassa Aasian ja Latinalaisen Amerikan keshitysmaissa.

Kaupankäynti lisääntyy edelleen, vaikkakin hitaammin kuin viimeisen vuosikymmenen aikana. Amerikan mantereet vahvistavat asemaansa johtavana vientialueena, sekä arvon että määrän suhteen. Afrikka ja Aasia taas lisäävät nettotuontiaan tyydyttääkseen kasvavaa kysyntää.

Viimeaikaisten maatalous‑ ja kalastusmarkkinoihin liittyvien poliittisten uudistusten ansiosta kysyntä ja tarjonta ovat alkaneet vastata paremmin markkinoiden signaaleihin; tuottajien tukien, julkisen osakkeenomistuksen ja biopolttoainemandaattien kaltainen politiikka vaikuttaa kuitenkin edelleen kumpaankin. Lisää poliittisia uudistuksia on tulossa. Yhdysvaltain maataloutta koskevasta laista vuodelta 2014 ja Euroopan unionin yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta vuodelta 2013 on sovittu viime vuoden aikana; niiden säännöksiä ei kuitenkaan oteta huomioon nykyisissä ennusteissa, koska käyttöönoton yksityiskohtia ei ole viimeistelty.

Maailmanlaajuisten hyödykkeiden kohokohdat vuoteen 2023

Viljakasvit: Tärkeimpien viljakasvien maailmanmarkkinahinnat voivat katsauksessa tarkastellun ajanjakson kuluessa laskea ja siten lisätä maailmankauppaa. Varastojen ennustetaan kasvavan. Aasiassa riisivarastojen odotetaan kasvavan ennätysmäiselle tasolle.

Öljysiemenet: Öljysiementen kasvatukseen käytetty osuus maailmanlaajuisesta viljelymaasta kasvaa edelleen, joskin hitaammin, jatkuvan kasviöljyjen kysynnän nostaessa hintoja.

Sokeri: Sokerin kansainväliset hinnat toipuvat, laskettuaan vuoden 2013 loppupuolella, vahvan maailmanlaajuisen kysynnän ansioista. Etanolimarkkinat vaikuttavat maailman johtavan sokerin viejän, Brasilian vientiin.

Puuvilla: Maailmanlaajuisten varastojen odotettu vapautuminen lisää kulutusta matalampien hintojen ansiosta ennen kuin hinnat elpyvät vuoteen 2023 mennessä.

Biopolttoaineet: Biopolttoaineiden kulutuksen ja tuotannon odotetaan kasvavan yli 50 %. Tämän kehityksen kärjessä ovat sokeripohjaiset etanoli ja biodiesel. Etanolin hinta nousee yhdessä raakaöljyn kanssa, kun taas biodieselin hinta seuraa tarkemmin kasviöljyn hintaa.

Liha: Tuonnin vakaa kysyntä Aasiasta sekä laumojen uudelleen kasvattaminen Pohjois‑Amerikassa tukevat vahvempia lihan hintoja; naudanlihan hinta nouseekin ennätystasolle. Siipikarja ohittaa tarkastellun ajanjakson kuluessa sianlihan ja nousee eniten kulutetuimmaksi lihatuotteeksi.

Maitotuotteet: Hinnat laskevat hieman nykyiseltä korkealta tasoltaan, koska tärkeimmissä tuottajamaissa tuottavuutta on parannettu kestävästi ja koska Kiinassa kasvu on käynnistynyt uudelleen. Ennusteessa tarkastellun ajanjakson kuluessa Intia ohittaa Euroopan Unionin noustessaan maailman suurimmaksi maidontuottajaksi ja kasvattaa huomattavasti rasvattoman maitojauheen vientiä.

Kalanviljely: Kalanviljelyn lisääntyminen keskittyy Aasiaan. Se on edelleen yksi elintarvikealan nopeimmin kasvavista alueista ja ohittaa ihmisten käyttöön pyydystetyn kalan kulutuksen vuonna 2014.

Intia

Katsauksen tässä painoksessa keskitytään Intiaan, maailman toiseksi väkirikkaimpaan maahan, jossa on eniten maanviljelijöitä ja puutteellisesta elintarviketurvasta kärsiviä ihmisiä. Katsauksessa Intian tulevaisuudennäkymät ovat suhteelliset positiiviset. Ruoan tuotannon ja kulutuksen ennustetaan kasvavan edelleen, etenkin korkean lisäarvon aloilla.

Uusi kansallista ruokaturvaa koskeva laki on suurin kaltaisensa oikeutta ruokaan käsittelevä ohjelma, jota on koskaan yritetty. Ohjelmassa jaetaan viljakasvien tuettuja annoksia (noin 90 % alle vähittäiskauppahinnan) yli 800 miljoonalle ihmiselle. Sen käyttöönotosta tulee erittäin haastavaa.

Lannoitteiden, kasvinsuojeluaineiden, siementen, veden, sähkön ja luoton käytön lisäämistä edistävät tuet sekä markkinatukihinnat ovat viimeisen vuosikymmenen aikana tukeneet vahvaa vuosittaista maataloustuotannon kasvua. Nämä ohjelmat tukevat edelleen tuottavuuden kasvua ja mahdollistavat Intiassa henkeä kohden mitatun tarjonnan merkittävän laajentamisen, vaikka kasvavat resurssipaineet pienentävätkin absoluuttisia kasvulukuja seuraavan vuosikymmenen aikana.

Vaikka intialaiset ovat pääasiassa kasvissyöjiä, heidän ruokavalionsa monipuolistuu. Viljakasvien kulutuksen odotetaan kasvavan, mutta maidon ja maitotuotteiden, palkokasvien, hedelmien ja vihannesten kasvava kulutus parantaa ruoan ravintoaineiden nautittua määrää. Myös kala on tärkeä ja kasvava proteiinin lähde, ja vaikka lihan kulutus kasvaa voimakkaasti, on Intia kuitenkin yksi maailman vähiten lihaa kuluttavista maista.

Tärkeimmät epävarmuustekijät liittyvät Intian makrotaloudelliseen suorituskykyyn, kasvavien satojen vakauteen ja valtion ohjelmien toteuttamiskelpoisuuteen.

Tietoa makrotaloudellisista oletuksista

Tämän katsauksen taustalla oleva makrotaloustieteellinen olettamus on, että BKT kasvaa OECD‑maissa keskimäärin 2,2 % vuodessa. Talouden näkymät ovat monissa kehittyvissä talouksissa vakaalla pohjalla, mutta niitä on korjattu hieman alaspäin viimeiseen vuosikymmeneen verrattuna. Suurimmassa osassa Afrikan maita kasvu on vahvaa. Vahvempi Yhdysvaltain dollari vaikuttaa useiden maiden kilpailukykyyn. Raakaöljyn hinnan oletetaan vuoteen 2023 mennessä saavuttavan 147 Yhdysvaltain dollaria tynnyriltä.

Summary of
OECD/FAO (2014), OECD-FAO Agricultural Outlook 2014, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/agr_outlook-2014-en

© OECD

Tämä yhteenveto ei ole virallinen OECD-käännös.

Tämän yhteenvedon kopioiminen on sallittua sillä edellytyksellä, että OECD:n tekijänoikeudet ja alkuperäisen julkaisun nimi mainitaan.

Monikieliset yhteenvedot ovat käännettyjä otteita OECD:n julkaisuista, jotka on julkaistu alun perin englanniksi ja ranskaksi.

Julkaisuja on saatavilla maksutta OECD:n verkkokirjastossa osoitteessa www.oecd.org/bookshop

Lisätietoja antaa: OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate Sähköposti:, rights@oecd.orgfaksinumero: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Vieraile osaston verkkosivuilla osoitteessa www.oecd.org/rights