OECD >Multilingual Summaries

OECD-FAO Agricultural Outlook 2014

Summary in Slovenian

Pogled na kmetijstvo OECD‑FAO 2014

Povzetek v slovenščini

Mednarodne cene glavnih poljščin so znatno padle s preteklih visokih vrednosti, ki so bile v veliki meri odgovor na rekordno letino v letu 2013/14. Nasprotno pa so cene mesa in mlečnih izdelkov tako visoke kot še nikoli, ker je bila njihova ponudba v letu 2013 nižja od pričakovane. Svetovne cene etanola in biodizla so se zaradi obilne ponudbe obeh še naprej zniževale z najvišjih preteklih vrednosti, ki so jih dosegle leta 2011.

Povpraševanje po kmetijskih proizvodih naj bi predvidoma ostalo stabilno, čeprav se v primerjavi s prejšnjim desetletjem počasneje povečuje. Žita so še vedno glavni del prehrane ljudi, a naraščajoči dohodki, urbanizacija in spremembe prehranjevalnih navad prispevajo k prehodu s prehrane, ki vsebuje veliko beljakovin, maščob in sladkorja.

V naslednjem desetletju naj bi živinoreja in proizvodnja biogoriv naraščala hitreje kot pridelava poljščin. Zaradi spreminjanja strukture svetovne kmetijske proizvodnje se je začel s tem povezan premik od osnovnih prehranskih poljščin, kot sta pšenica in riž, h grobozrnatim žitom in oljnicam, da bi se izpolnile zahteve po hrani, krmi in biogorivu. Večji del dodatne proizvodnje izvira iz regij, v katerih so odločilni dejavniki, kot sta razpoložljivost zemlje in vode ter predpisi o politiki, najmanj zavezujoči.

Cene poljščin naj bi predvidoma padale še eno leto ali dve, preden se bodo stabilizirale na ravneh, ki bodo ostale nad cenami iz obdobja pred letom 2008, vendar znatno pod nedavnimi najvišjimi cenami. Cene mesa, mleka in rib naj bi se v skladu s pričakovanji povečale. Realno pa naj bi se cene poljščin in živalskih proizvodov srednjeročno znižale. Pričakovana razmerja med zalogo in porabo žit so se zelo povečala, kar bi moralo ublažiti skrbi glede nestanovitnosti cen.

Svetovno ribiško proizvodnjo bo spodbujalo predvsem večje gojenje vodnih organizmov v državah v razvoju. Zaradi trajnostno visokih stroškov v luči močnega povpraševanja bodo ostale cene rib precej nad zgodovinskim povprečjem, kar bo zadrževalo rast potrošnje v prihodnjem desetletju. Rast proizvodnje bo izvirala predvsem iz držav v razvoju v Aziji in Latinski Ameriki.

Trgovina še naprej raste, čeprav s počasnejšim tempom kot v prejšnjem desetletju. Obe Ameriki bosta okrepili svoj položaj dominantnih izvoznih regij v smislu vrednosti in obsega, Afrika in Azija pa bosta povečali neto uvoz, da bosta zadostili vedno večjemu povpraševanju.

Nedavne reforme politike kmetijskih in ribiških trgov so omogočile takšno povpraševanje in ponudbo, ki se bolj odzivata na signale s trgov; vendar na oboje še vedno vplivajo politike, kot so podpora za proizvajalce, javne blagovne rezerve in mandati biogoriva. V teku so nadaljnje spremembe politike. Kmetijski zakon v Združenih državah iz leta 2014 in reforma splošne kmetijske politike v Evropski uniji leta 2013 sta bila sprejeta lansko leto; vendar njune določbe niso upoštevane v sedanjih napovedih, ker še niso dokončno določene izvedbene podrobnosti.

Najpomembnejše značilnosti osnovnih svetovnih proizvodov do leta 2023

Žita Svetovne cene glavnih vrst žita se bodo na začetku obravnavanega obdobja umirile in spodbudile svetovno trgovino. Zaloge naj bi se povečale z zalogami riža v Aziji, ki so dosegle rekordno visoko raven.

Oljnice Svetovni delež obdelovalne površine, posajene z oljnicami, še vedno narašča, čeprav počasneje, ker trajno povpraševanje po rastlinskem olju zvišuje cene.

Sladkor Po znižanju ob koncu leta 2013 se bodo mednarodne cene sladkorja popravile, ker jih spodbuja močno svetovno povpraševanje. Na izvoz iz Brazilije, glavne svetovne izvoznice sladkorja, bo vplival trg etanola.

Bombaž Pričakovana sprostitev nakopičenih svetovnih zalog bo spodbudila potrošnjo ob nižjih cenah, preden se bodo cene popravile do leta 2023.

Biogoriva Ravni porabe in proizvodnje biogoriv naj bi se po pričakovanjih povečale za več kot 50 %, vodilna pa bosta etanol iz sladkorja in biodizel. Cene etanola se povečujejo v skladu s ceno surove nafte, medtem ko cene biodizla bolj sledijo ceni rastlinskega olja.

Meso Veliko uvozno povpraševanje iz Azije pa tudi obnova čred v Severni Ameriki podpirata višje cene mesa, s tem da se cene govedine zvišujejo na rekordne ravni. Perutnina prehiteva svinjino in v obravnavanem obdobju bo postala mesni proizvod z največjo porabo.

Mlečni proizvodi Cene so nekoliko padle s sedanje visoke ravni zaradi trajnostnega povečanja produktivnosti v glavnih državah proizvajalkah in ponovne rasti na Kitajskem. Indija prehiteva Evropsko unijo in želi postati največja proizvajalka mleka na svetu in v obravnavanem obdobju ustvariti velik izvoz posnetega mleka v prahu.

Ribištvo Rasti gojenja vodnih organizmov bomo priča predvsem v Aziji. Gojenje vodnih organizmov ostaja eden najhitreje rastočih prehranskih sektorjev in v letu 2014 je presegel ulov rib za prehrano ljudi.

Osredotočenost na Indijo

Ta izdaja napovedi se osredotoča na Indijo, drugo najbolj naseljeno državo na svetu z največjim številom kmetov in tudi z največjim številom ljudi brez zanesljive oskrbe s hrano. Napoved prikazuje razmeroma optimističen scenarij za Indijo, ki naj bi vzdrževala rast proizvodnje in porabe hrane na prebivalca, pri čemer naj bi vodili predvsem sektorji z višjo dodano vrednostjo.

Novi nacionalni zakon o prehranski varnosti je poskus največjega tovrstnega programa za pravico do hrane, ki dodeljuje subvencionirane odmerke žit (približno 90 % pod maloprodajno ceno) več kot 800 milijonom ljudi. Glavni izziv bo njegova izvedba.

Subvencije za spodbujanje večje uporabe gnojil, pesticidov, semen, vode, elektrike in posojil ter cen v podporo trgu so v zadnjem desetletju prispevale k močni letni rasti kmetijske proizvodnje. Ti programi še naprej spodbujajo rast proizvodnje in omogočajo Indiji, da precej razširi preskrbo na prebivalca, čeprav bo povečevanje pritiskov na vire zmanjšalo absolutne stopnje rasti v naslednjem desetletju.

Čeprav ostajajo Indijci v glavnem vegetarijanci, bo prehrana postala bolj raznovrstna. Po pričakovanjih bo naraščala poraba žit, a večja poraba mleka in mlečnih proizvodov, stročnic, sadja in zelenjave bo prispevala k boljšemu vnosu živilskih hranil. Tudi ribe bodo zagotovile pomemben in vedno večji vir beljakovin in čeprav bo poraba mesa močno naraščala, bo še vedno med najmanjšimi na svetu.

Ključne negotovosti so v indijski makro izvedbi, trajnosti izkoristka rasti in vitalnosti vladnih programov.

Opomba o makroekonomskih predpostavkah

Makroekonomsko stanje, ki je podlaga za to napoved, predpostavlja povprečno rast BDP 2,2 % na leto v državah OECD. Gospodarske možnosti za številne od teh gospodarstev v vzponu so močne, a v primerjavi z zadnjim desetletjem nekoliko manjše. Večina afriških gospodarstev izraža močno rast. Močnejši ameriški dolar bo vplival na konkurenčnost številnih držav. Cene surove nafte naj bi do leta 2023 dosegle 147 USD na sodček.

Summary of
OECD/FAO (2014), OECD-FAO Agricultural Outlook 2014, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/agr_outlook-2014-en

© OECD

Ta povzetek ni uradni prevod OECD.

Reproduciranje tega povzetka je dovoljeno pod pogojem, da so navedene avtorske pravice OECD in naslov originalne publikacije.

Večjezični povzetki so prevedeni izvlečki publikacij OECD, ki so v izvirniku izdane v angleškem in francoskem jeziku.

Na razpolago so brezplačno v spletni knjigarni OECD www.oecd.org/bookshop

Za več informacij se obrnite na Enoto OECD za pravice in prevode, Direktorat za javne zadeve in komunikacije na: rights@oecd.org ali prek faksa: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Obiščite našo spletno stran www.oecd.org/rights