OECD >Multilingual Summaries

OECD-FAO Agricultural Outlook 2017-2026

Summary in Slovak

Výhľad OECD‑FAO v oblasti poľnohospodárstva na roky 2017 – 2026

Zhrnutie v slovenčine

Výhľad v oblasti poľnohospodárstva na roky 2017 – 2026 je výsledkom spoločného úsilia organizácie OECD a Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO)a pripravený bol na základe vstupných údajov od odborníkov ich členských štátov a špecializovaných organizácií pre komodity. Predstavuje posúdenie konsenzu strednodobých (desať rokov) vyhliadok trhov s poľnohospodárskymi a rybárskymi komoditami na vnútroštátnej, regionálnej a celosvetovej úrovni. Tohtoročné vydanie je osobitne zamerané na sektor poľnohospodárstva a rýb juhovýchodnej Ázie.

Pozadím pre tohtoročný výhľad je rekordná produkcia a bohaté zásoby väčšiny komodít v roku 2016, ktoré držia ceny hlboko pod vrcholmi cien komodít za posledné desaťročie. Priemerné ceny obilnín, mäsa a mliečnych výrobkov naďalej klesali, kým ceny olejnatých semien, rastlinných olejov a cukru v roku 2016 mierne odskočili.

Predpokladá sa, že v období, na ktoré sa vzťahuje tento výhľad, sa rast dopytu výrazne spomalí. Primárnymi zdrojmi rastu v poslednom desaťročí bola na prvom mieste Čínska ľudová republika, v ktorej stúpajúci dopyt po mäse a rybách zapríčinil zvýšenie spotreby krmív takmer o 6 % ročne, a na druhom mieste svetový sektor biopalív, v rámci ktorého stúplo používanie surovinových vstupov takmer o 8 % ročne. Doplnenie zásob obilnín v množstve 230 miliónov ton za posledných desať rokov takisto zvýšilo dopyt. Neočakáva sa, že tieto posledné faktory v strednodobom horizonte podporia trhy rovnakým spôsobom, a nepočíta sa s tým, že ich nahradia nejaké iné zdroje.

Rast dopytu po potravinách prakticky pri všetkých komoditách uvedených vo výhľade sa očakáva menší ako v predchádzajúcich desiatich rokoch. Celosvetovo sa dopyt po obilninách na hlavu očakáva prevažne vyrovnaný a rast sa čaká len v najmenej rozvinutých krajinách. Vyhliadky týkajúce sa konzumácie mäsa sa na základe aktuálnych tendencií v mnohých krajinách, v ktorých stravovacie preferencie, nízky príjem a obmedzenia na strane ponuky brzdia rast spotreby, považujú za skromné. Predpokladá sa, že dodatočné kalórie a bielkoviny budú pochádzať prevažne z rastlinného oleja, cukru a mliečnych výrobkov. Vo všeobecnosti sa „zbližovanie“ so západnou podobou stravy zdá byť skromné.

Prísun kalórií by mal podľa plánu do roku 2026 dosiahnuť v najmenej rozvinutých krajinách v priemere 2 450 kcal za deň a v ostatných rozvojových krajinách by mal prekročiť 3 000 kcal za deň. Napriek tomu potravinová neistota ostáva vážnym celosvetovým problémom a súbežná existencia podvýživy vo všetkých jej formách predstavuje v mnohých krajinách nové ťažkosti.

Rast dopytu po etanole a bionafte oslabili nižšie ceny fosílnych palív a pokles množstva stimulov v rámci vládnych politík. Hoci ceny energií podľa prognóz porastú, odvodený dopyt po surovinách na výrobu biopalív, najmä po kukurici a cukrovej trstine na výrobu etanol a po rastlinnom oleji na výrobu bionafty, porastie pomaly, až na kľúčové rozvojové krajiny, v ktorých zvýšenie dopytu napomáhajú iniciatívnejšie domáce politiky.

Rast produkcie obilia sa v budúcnosti dosiahne prevažne prostredníctvom zvýšenia úrodnosti. Rast úrodnosti má podľa predpovedí mierne klesnúť, produkcia by sa však mohla zvýšiť zatvorením medzier v úrodnosti, ktoré stále pretrvávajú, a to najmä v subsaharskej Afrike. Celosvetová plocha obilnín sa zvýšila iba nepatrne, kým ďalšie rozšírenie plochy, na ktorej sa pestuje sója, má podľa prognóz uspokojovať dopyt po krmive a rastlinnom oleji.

Rast produkcie mäsa a mliečnych výrobkov sa dosiahne vďaka väčším stádam, ako aj vyššej produkcii na zviera, pričom naďalej budú pretrvávať veľké rozdiely v intenzite výroby. Rast v produkcii hydiny predstavuje takmer polovicu celkového rozšírenia produkcie mäsa za desaťročie. V porovnaní s predchádzajúcim desaťročím sa očakáva zrýchlenie rastu dojivosti, a to predovšetkým v Indii a Pakistane.

Akvakultúra dominuje rastu v sektore rýb, keďže rybolovnú produkciu určuje aktuálny stav populácie rýb a riadia ju politiky obmedzujúce nadmerný rybolov. Čína si zachová podiel vyše 60 % celosvetovej produkcie rýb. Produkcia chovu rýb je najrýchlejšie rastúcim zdrojom bielkovín spomedzi komodít uvedených v tomto výhľade.

Rast obchodu v oblasti poľnohospodárstva a rýb sa podľa prognóz spomalí na približne polovičnú mieru rastu v porovnaní s predchádzajúcim desaťročím. Obchod však bude predstavovať v podstate konštantný podiel produkcie sektora v nasledujúcich desiatich rokoch. Vo všeobecnosti sa obchod s poľnohospodárskymi výrobkami ukázal viac odolný voči makroekonomickým výkyvom než obchod s inými druhmi tovaru. Vzhľadom na pomerne vysokú ochranu v rámci sektora poľnohospodárskych podnikov by rastu obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami mohla pomôcť ďalšia liberalizácia trhu.

Dovoz potravín je čoraz dôležitejší pre potravinovú bezpečnosť, a to najmä v subsaharskej Afrike, severnej Afrike a na Blízkom východe. Kým v prípade niektorých krajín môže tento jav odzrkadľovať vyšší dopyt, ale nedostatočné prírodné zdroje pre domáce pestovanie potravín, v iných prípadoch to môže znamenať problémy s rozvojom poľnohospodárstva, ktoré si vyžadujú pozornosť.

Čistý vývoz zo Severnej a Južnej Ameriky, východnej Európy a Strednej Ázie by sa mal zvýšiť, kým v prípade čistého dovozu sa v ostatných ázijských a v afrických krajinách očakáva zvýšenie. Vývoz sa naďalej koncentruje v niekoľkých dodávateľských krajinách na rozdiel od široko rozptýleného dovozu. To môže znamenať väčšiu citlivosť svetových trhov voči otrasom v dodávkach vyplývajúcim z prírodných a politických faktorov než voči otrasom v dopyte.

Podľa očakávaných základných podmienok ponuky a dopytu v tomto výhľade sa očakáva, že skutočné ceny väčšiny poľnohospodárskych a rybárskych komodít budú sledovať mierne klesajúci trend a v nasledujúcich desiatich rokoch sa budú držať pod predchádzajúcimi vrcholmi. Ceny poľnohospodárskych komodít podliehajú značnej volatilite a môžu sa vyznačovať veľkými odchýlkami od svojich dlhodobých trendov počas dlhšieho časového obdobia.

Juhovýchodná Ázia

Osobitná kapitola výhľadu je zameraná na krajiny juhovýchodnej Ázie, v ktorých je silný hospodársky rast a rýchlo sa rozvíjajú sektory poľnohospodárstva a rýb. Rozsiahly rast v regióne v posledných rokoch umožnil značne znížiť nedostatočnú výživu.

Rast poľnohospodárstva a rybolovu v regióne však viedol k zvýšeniu tlaku na prírodné zdroje, čo má vplyv najmä na sektory zamerané na vývoz rýb a palmového oleja. Podľa výhľadu sa rast výroby palmového oleja značne spomalí, keďže hlavné producentské krajiny sa zameriavajú na udržateľný rozvoj.

Na dosiahnutie udržateľného rastu produktivity bude potrebné lepšie riadenie zdrojov a zvýšenie činností v oblasti výskumu a vývoja. Politiky na podporu produkcie ryže by sa takisto mohli preorientovať tak, aby uľahčili diverzifikáciu poľnohospodárstva. Vzhľadom na citlivosť regiónu na zmenu klímy sú potrebné investície na uľahčenie prispôsobenia týmto zmenám.

Summary of
OECD (2017), OECD-FAO Agricultural Outlook 2017-2026, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/agr_outlook-2017-en

© OECD

Toto zhrnutie nie je úradným prekladom OECD.

Rozmnožovanie tohto zhrnutia je povolené iba za predpokladu, že bude uvedené autorské právo OECD a názov originálnej publikácie.

Viacjazyčné zhrnutia sú preloženými výňatkami z publikácií OECD, pôvodne uverejnených v anglickom a francúzskom jazyku.