OECD >Multilingual Summaries

OECD-FAO Agricultural Outlook 2018-2027

Summary in Norwegian

Utsikter for landbruket – OECD/FAO 2018–2027

Sammendrag på norsk

Rapporten Utsikter for landbruket (Agricultural Outlook) 2018–2027 er et samarbeidsprosjekt mellom OECD og FAO utarbeidet med innspill fra eksperter fra de respektive medlemslandene og fra spesialiserte råvareorganisasjoner. Den gir en konsensusbasert vurdering av utsiktene på for landbruks‑ og fiskemarkeder for de neste ti årene på nasjonalt, regionalt og globalt nivå. Årets utgave inneholder et spesielt kapittel om utsiktene og utfordringene knyttet til jordbruk og fiske i Midtøsten og Nord‑Afrika.

Ti år etter toppen i matprisene fra 2007–2008 er forholdene på jordbruksmarkedet i verden svært annerledes. Råvareproduksjonen har vokst kraftig og nådde i 2017 rekordnivåer for de fleste korntyper, kjøttyper, meieriprodukter og fisk, mens kornlagrene steg til nye rekordnivåer. Samtidig har etterspørselsveksten begynt å falle. Mye av etterspørselen over det siste tiåret har kommet fra økende inntekt per innbygger i Kina, som stimulerte landets etterspørsel etter kjøtt, fisk og dyrefôr. Denne kilden til etterspørselsvekst er avtakende, men nye kilder til global etterspørsel er ikke tilstrekkelige for å opprettholde generell vekst. Som et resultat forventes prisene på jordbruksvarer å forbli lave. Dagens høye lagernivåer gjør også en oppgang usannsynlig i løpet av de nærmeste årene.

Den svakere etterspørselsveksten forventes å vedvare i det kommende tiåret. Befolkningsutviklingen vil være hoveddriver for forbruksveksten for de fleste råvarer, selv om befolkningsveksten forventes å avta. Forbruket av mange råvaretyper per innbygger forventes å være flatt på globalt nivå. Dette er særlig tilfelle for dagligvarer som korn, rotgrønnsaker og rotfrukt, der forbruksnivåene ligger nær metningsnivåene i mange land. Etterspørselsveksten for kjøttprodukter forventes på den annen side å falle på grunn av regionale variasjoner i preferanser og begrensninger knyttet til disponibel inntekt, mens etterspørselen etter animalske produkter som meieriprodukter forventes å øke raskere i det kommende tiåret.

For korn og oljefrø vil den fremste kilden til etterspørselsvekst være dyrefôr, tett etterfulgt av mat. En stor del av den ytterligere fôretterspørselen vil fortsatt komme fra Kina. Veksten i fôretterspørselen forventes likevel å falle globalt, til tross for en intensivering av kvegproduksjonen. Mye av den ekstra etterspørselen etter mat vil komme fra regioner med høy befolkningsvekst, som Afrika sør for Sahara, India, Midtøsten og Nord‑Afrika.

Etterspørselen etter korn, vegetabilsk olje og sukkerrør som råmaterialer i produksjonen av biodrivstoff forventes å ha en mer beskjeden vekst enn den har hatt det siste tiåret. Mens ekspansjonen av biodrivstoff i løpet av det siste tiåret har gitt en økning i kornetterspørselen på mer enn 120 Mt, hovedsakelig mais, forventes denne veksten å være rundt null i perioden rapporten omhandler. I utviklede land er det lite trolig at eksisterende politikk vil understøtte ytterligere vekst. Fremtidig etterspørselsvekst kommer derfor overveiende fra utviklingsland, hvorav flere har innført politikk som favoriserer bruk av biodrivstoff.

Unntakene fra det bredere mønsteret av redusert etterspørselsvekst per innbygger kommer fra sukker og vegetabilske oljer. Forbruket av sukker og vegetabilsk olje per innbygger forventes å øke i utviklingsland, da urbanisering i utviklingslandene fører til økt etterspørsel etter bearbeidet mat og dagligvarer. Endringer i matforbruk og diettsammensetning innebærer at den "tredoble byrden" med underernæring, overernæring og underernæring vil fortsette i utviklingsland.

Den globale landbruks‑ og fiskeproduksjonen forventes å vokse med rundt 20 prosent i løpet av det kommende tiåret, men med stor variasjon på tvers av ulike regioner. Sterk vekst forventes i Afrika sør‑Sahara, Sør‑ og Øst‑Asia, Midtøsten og Nord‑Afrika. Derimot forventes produksjonsveksten i den utviklede verden å bli mye lavere, særlig i Vest‑Europa. Produksjonsveksten vil oppnås primært fra intensiverings‑ og effektivitetsgevinster, men også delvis fra en utvidelse av produksjonsbasen gjennom besetningsutvidelse og omdannelse av beiteområder til dyrkbar mark.

Med langsommere forbruks‑ og produksjonsvekst forventes landbruks‑ og fiskehandelen å vokse med om lag halvparten av vekstratene fra forrige tiår. Nettoeksporten vil øke fra land og regioner med store produksjonsarealer, særlig på det amerikanske kontinentet. Land med høy befolkningstetthet eller høy befolkningsvekst, spesielt i Midtøsten og Nord‑Afrika, Afrika sør for Sahara og i Asia, vil se økende nettoimport.

For nesten alle landbruksprodukter forventes eksporten å forbli konsentrert blant stabile grupper av viktige forsyningsland. En bemerkelsesverdig endring er den fremvoksende tilstedeværelsen av Russland og Ukraina på verdens kornmarkeder, som forventes å vedvare. Den høye konsentrasjonen av eksportmarkeder kan øke risikoen for forsyningssjokk på verdensmarkedet som følge av naturlige og politiske faktorer.

Som en grunnforutsetning antar rapporten om utsikter for landbruket 2018–2027 at dagens politikk vil fortsette inn i fremtiden. I tillegg til de tradisjonelle risikoene som påvirker landbruksmarkedene, er det økende usikkerhet med hensyn til jordbrukshandelspolitikk og bekymringer om mulighetene for økt proteksjonisme globalt. Jordbrukshandel spiller en viktig rolle når det gjelder å sikre mattrygghet og understreker behovet for et godt handelspolitisk miljø.

Midtøsten og Nord‑Afrika

Dette årets spesielle kapittel fokuserer på Midtøsten og Nord‑Afrika, der økende etterspørsel etter mat og begrensede land‑ og vannressurser fører til økt importavhengighet for grunnleggende matvarer. Mange land bruker en stor del av eksportinntektene på matimport. Matvaresikkerheten trues av konflikt og politisk ustabilitet.

Regionens landbruks‑ og fiskeproduksjon forventes å øke med om lag 1,5 prosent i året, hovedsakelig som følge av produktivitetsforbedringer. Politikken i regionen støtter kornproduksjon og ‑forbruk, med det resultat at 65 prosent av dyrkbar mark er beplantet med vannkrevende korn, særlig hvete, som står for en stor del av kaloriinntaket. Diettene forventes å ha høye nivåer av korn og sukker, med lavt proteininntak fra animalske kilder.

En alternativ tilnærming til mattrygghet vil flytte politiske tiltak vekk fra støtte til korn mot rural utvikling, fattigdomsreduksjon og støtte til mer avansert hagebruksproduksjon. En slik forandring vil også bidra til mer varierte og sunnere dietter.

Sammendrag av
OECD (2018), OECD-FAO Agricultural Outlook 2018-2027, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/agr_outlook-2018-en

© OECD

Denne oppsummeringen er ingen offisiell OECD-oversettelse.

Denne oppsummeringen kan reproduseres hvis OECDs copyright og originalens tittel angis.

Flerspråklige oppsummeringer er oversatte utdrag av OECD-publikasjoner opprinnelig utgitt på engelsk og fransk.