OECD >Multilingual Summaries

OECD Pensions Outlook 2014

Summary in Swedish

OECD:s pensionsöversikt 2014

Sammanfattning på svenska

I denna upplaga av OECD:s pensionsöversikt undersöker man hur pensionssystemen klarar av de påfrestningar som de står inför. Befolkningens åldrande och de osäkra makroekonomiska ramarna, karaktäriserade av låg avkastning, svag tillväxt, låga räntesatser vållar allvarliga problem för pensionssystemen, som gäller både lagstadgade offentliga pensioner och privata pensionsförsäkringar.

En del av lösningen på problemet med den ökande belastningen på pensionssystemen till följd av den åldrande befolkningen är höjda avgifter och längre inbetalningsperioder

Till följd av befolkningens åldrande och, i synnerhet, mortalitetens fortsatta minskning och medellivslängdens ökning, står pensionsutbetalningssystemen på längre sikt inför finansiella problem, behöver vinstbaserade pensionsinstitut säkra deras fortsatta solvens och avgiftsbestämda pensioner behöver ses över för att kunna säkerställa att människor erhåller en erforderlig inkomst under pensioneringen'

Pensionsfonder och Livränte‑ och kapitalförsäkringsanstalter är exponerade mot risker i form av ökade medellivslängder på grund av osäkerhet om framtida förbättringar av mortalitet och medellivslängd. För att hantera risken med oförutsedda ökningar av betalningsansvaret bör lagstiftare och politiska beslutsfattare se till att pensionsfonder och Livränte‑ och kapitalförsäkringsanstalter använder periodiskt uppdaterade mortalitetstabeller, som beaktar framtida förbättringar inom mortalitet och medellivslängd. Det juridiska ramverket skulle också kunna bidra till att säkerställa att kapitalmarknaderna tillhandahåller kompletterande kapacitet att reducera livslängdsrisken genom att tillgodose behovet av transparens, standardisering och likviditet. Indexbaserade finansiella instrument och publicering av ett livslängdsindex som referensvärde för prissättning och riskbedömning av livslängdsbuffertar skulle vara nyttigt i detta hänseende. Vidare böt man i det juridiska ramverket beakta den minskning av riskexponeringen som dessa instrument erbjuder.

Länderna ökar takten i reformeringen av pensionssystemen för att stabilisera både ohållbar statskuld och offentliga pensionsutgifter, samtidigt som man lösa kapacitetsproblemen i åldrande samhällen

De flesta länderna har varit mycket aktiva med att ändra sina pensionssystem mellan februari 2012 och september 2014. Flertalet länder har genomfört reformer för att förbättra sina pensionssystems finansiella hållbarhet; några har gjort det och samtidigt behållit eller förbättrat pensionsinkomsternas köpkraft för sårbara grupper. Bara ett fåtal länder ‑ de som drabbats hårdare av finanskrisen ‑ har tillgripit nominella sänkningar av pensionsförmåner. Fler länder har höjt skatterna på pensionsinkomster eller avgifterna till de offentliga avgiftsbestämda pensionsplanerna, samtidigt som man i stor utsträckning har reducerat eller senarelagt indexeringen av pensionsförmånerna för att dämpa utgiftsexplosionen.

Många länder har planerat höjning av den lagstadgade pensionsåldern för att därmed stärka avgiftsbasen och samtidigt bevara rättvisa för dem som förvärvsarbetar längre. Incitament för att förlänga den aktiva tiden har stärkts genom skärpta regler för förtidspensionering och/eller ökade ekonomiska incitament att förvärvsarbeta längre. Åtgärder för att bromsa de administrativa kostnaderna för att åstadkomma effektivitetsvinster har varit rätt vanliga.

För att bemästra problemet med otillräckliga inkomster har några länder utsträckt pensionsförmånernas obligatorium till tidigare utestängda kategorier (t.ex. självständiga rörelseidkare), och andra har infört nya förmåner. Ett antal länder har höjt de obligatoriska bidragen till de avgiftsbestämda pensionssystemen. Och program för att öka diversifiering och att säkra det privata pensionssparandet har också blivit vanligt i finanskrisens kölvatten.

En kombination av högre täckningsgrader, avgiftsnivåer, faktisk pensionsålder och positiv ekonomisk miljöborde accentuera de privata pensionsförsäkringarnas kompletteranderoll

Privata pensionsförsäkringar spelar en viktig roll för upprätthållandet av pensionsinkomsterna. Ändå utgör de i allmänhet inte den huvudsakliga pensionsinkomstkällan, med undantag för höginkomsttagarna. Yngre generationer kan kanske förväntas stödja sig mer på privata pensioner än äldre, när så är dags, än de äldre, förutom i länder där privata pensionsförsäkringar har funnits sedan länge.

Till alternativen vid val av metod för att stärka de privata pensionernas kompletterande roll hör öka täckningsgraderna, t.ex. genom att obligatorisk eller automatisk anslutning, uppmuntra människor betala högre avgifter under längre perioder, t.ex. genom senareläggning av pensioneringen, riktad information till vissa befolkningsgrupper som behöver bättre tillgång till privata pensionsförsäkringar samt förbättra den ömsesidiga anpassningen mellan offentliga och privata pensioner. En positiv ekonomisk miljö med högra avkastning av kapital och högre produktivitet borde också vara till hjälp.

Hur stor framgången blir för en automatisk anslutning till privata pensionsförsäkringsplaner när det gäller att höja dessas täckningsgrad beror på deras utformning, sättet att kommunicera och de informationssatsningar som åtföljer lanseringen och genomförandet av dem samt på dess växelverkan befintliga incitament.

Tillgängliga belägg från sex OECD‑länder visar att automatisk anslutning har positiv effekt på täckningen, dvs. pensions‑försäkringsskyddet. Täckningsnivåerna är ännu ej jämförbara med dem som gäller för lagstadgade system. Till huvudkomponenterna i en genomtänkt övergripande strategi för att automatiska anslutningsprogram ska lyckas öka täckningsgraden hör att kartlägga vilka befolkningssegment behöver större skydd från privata pensionsförsäkringar, att se till att barriärerna mot automatisk anslutning till pensionsförsäkringar (exempelvis ålder eller inkomstnivå) inte hindrar människor från att börja pensionsspara tidigt och inte utestänger personer som kan dra nytta av en kompletterande privat pension, att fastställa approximativa standardavgifts‑satser i överensstämmelse med de allmänna pensionssystemen, att noggrant bedöma dess komplementaritet med andra förefintliga incitament samt att ta fram effektiva kommunikations‑ och informationssatsningar för att stödja aktuella lanseringar och införanden. Arbetsgivarna har ofta en väsentlig roll vid administration av automatisk anslutning, men kan därigenom drabbas av kraftiga lagstadgade kostnader utöver eventuella avgifter. Statens kostnader avser främst subventioner och analoga avgifter.

Pensionsredovisning och statlig pensionsinformation har avgörande betydelse för pensionssystemens möjligheter att bemästra de utmaningar de står inför

Individuella pensionsredovisningar ska ge tydlig och lättfattlig information. Helst ska de visa en sammanställning av redovisningen från alla nationella pensionskällor, som har betydelse för den enskilde mottagaren. De redovisningsansvariga ska formulera tydliga mätbara mål. Pensionsredovisningens syfte ska vara att väcka de anslutnas intresse och uppmuntra dem att aktivt vidta åtgärder för att säkerställa tillräckliga pensionsinkomster, t.ex. genom att betala högre avgifter och/eller senarelägga pensioneringen. Politiska beslutsfattare behöver överväga om pensionsredovisningarna bör innehålla pensionsprognoser med tanke på avvägningen mellan enkelhet och prognosernas möjliga effekter när det gäller att stimulera aktiva val.

Statlig pensionsinformation bör helst ingå i en övergripande nationell strategi; och i större arrangemang, exempelvis pensionsreformer och kriser, kräver särskilt utformad pensionsinformation. Bakom framgångsrik statlig pensionsinformation ligger klara, realistiska och noggrant målinriktade mål, som alstrar sådana resultat som kan mätas, utvärderas och följas upp mot sina mål och genomföranden. Hållfasta utvärderingsförfaranden är alltså väsentliga. Utvärderingen ska vara en viktig del av informationskampanjens budget, också när resurserna är begränsade. Den statliga pensionsinformationen får inte innehålla flera budskap och bör fokusera på mer svårnåbara befolkningsgrupper. Slutligen bör programmens arkitekter försöka hitta sätt att stärka det mediala trycket, använda nya kommunikationskanaler och ta fram upplysningsprogram för att höja medvetenheten

Summary of
OECD (2014), OECD Pensions Outlook 2014, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/9789264222687-en

© OECD

Denna sammanfattning är inte en officiell OECD-översättning.

Reproduktion av denna sammanfattning är tillåten, om OECD:s upphovsrätt och publikationens titel på originalspråket nämns.

Flerspråkliga sammanfattningar är översatta utdrag ur OECD–publikationer, som ursprungligen publicerats på engelska och franska.

De kan beställas gratis från OECD:s nätbokhandel www.oecd.org/bookshop

Närmare upplysningar lämnas av OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, F-75116
Paris, Frankrike

Besök vår nätplats www.oecd.org/rights