OECD >Multilingual Summaries

OECD Pensions Outlook 2016

Summary in Danish

OECD Pensionsudsigter 2016

Sammendrag på dansk

Pensionssystemerne i OECD‑landene er fortsat under pres som følge af de udfordringer, som en aldrende befolkning, den finansielle og økonomiske krise og et økonomisk miljø med lav vækst og lave renter stiller. I denne udgave følges der op på OECD's undersøgelse af, hvordan pensionssystemerne reagerer på disse udfordringer.

Finansierede private pensionsordninger er ved at skifte karakter, og bidragsbaserede og personlige pensionsordninger vinder mere og mere frem

De udfordringer, som pensionsordningerne står over for, har ført til reformer, der på én gang har øget mangfoldigheden af pensionsordninger i OECD‑landene og samtidig tillagt ordninger med pensionsbidrag med sikkerhed i aktiver, navnlig bidragsbaserede ordninger, hvor pensionsbidragene er knyttet til værdien af akkumulerede aktiver, større betydning. Bidragsbaserede pensionsordninger skaber en klar og direkte sammenhæng mellem bidrag og pensionsydelser, men lægger samtidig den største del af risikobyrden (f.eks. investeringer og høj alder) over på den enkelte, og dermed et større ansvar for at forvalte deres egen alderspension.

For at forstå dette ændrede billede og skelne mellem forskellige pensionsordninger er det vigtigt at kigge nærmere på deres karakteristika: om de er obligatoriske, hvordan pensionsydelser finansieres, hvem der forvalter dem, arbejdsgiverens rolle, sammenhængen mellem bidrag og ydelser, og hvem der bærer risikobyrden.

I denne udgave ser OECD også nærmere på de politiske rammebetingelser for disse ændringer og er af den opfattelse, at de er på linje med de vigtigste anbefalinger fra OECD om at diversificere kilderne til alderspensionsfinansiering, lige som finansierede pensioners supplerende rolle undersøges. Bidragsbaserede pensionsordningers stigende betydning gør det uomgængeligt at forbedre udformningen heraf i overensstemmelse med OECD's Roadmap for the Good Design of Defined Contribution Pension Plans. Nedenfor diskuteres nogle af disse politiske retningslinjer.

I de fleste OECD‑lande giver den skattemæssige behandling af pensionsopsparinger en skattefordel, når folk sparer op til alderdommen

De fleste lande har indført en skattelettelse for pensionsopsparinger, der skal formå folk at spare op til deres alderspension. En beregning af det beløb, en person ville spare i indbetalte skatter ved at indskyde på en privat pensionsordning i stedet for at indskyde samme beløb på alternative opsparingsformer viser, at den skattemæssige behandling af pensionsopsparinger reelt giver en skattefordel. Imidlertid er der forskel i størrelsen af skattefordelen. Engangstilskud og matching af bidrag kan anvendes til at målrette skattefordele til lavtlønnede eller til at udjævne skattefordelen på tværs af indkomstskalaen. Skattefordele kan tilskynde folk til at spare op i længere perioder, men ikke nødvendigvis at spare mere op. Ukomplicerede og simple skatteregler kan øge folks tillid og være med til at øge deltagelsen i og bidragene til private pensionsordninger.

Politiske beslutningstagere skal sikre, at kunderne modtager relevant økonomisk pensionsrådgivning

Det vil være nødvendigt med foranstaltninger, der skal tage højde for økonomiske rådgiveres modstridende interesse og være med til at sikre, at forbrugerne modtager en pensionsrådgivning, der passer til deres behov. Sådanne foranstaltninger kan imidlertid potentielt føre til forskelle i rådgivningen og dermed gøre denne rådgivning mindre tilgængelig og mindre overkommelig i pris især for forbrugere med lav til moderat pensionsformue. Med teknologibaseret rådgivning kan rådgivning gøres mere tilgængelig og overkommelig i pris og fjerne adfærdsmæssige skævheder hos rådgiverne. Men de politiske beslutningstagere skal også sørge for, at der indføres regulering, der sikrer den samme grad af forbrugerbeskyttelse.

De politiske beslutningstagere skal sikre, at produkter med løbende ydelser er holdbare, og at de er egnede til forbrugerne

Produkter med løbende ydelse kan spille en vigtig rolle, idet de kan være med til at hjælpe den enkelte med at afbøde de risici, der er forbundet med investeringer og høj alder. Ikke desto mindre frembyder disse produkter og deres dermed forbundne garantier udfordringer. Manglende konsekvens med hensyn til, hvad der menes med et produkt med løbende ydelser og den terminologi, der benyttes til at beskrive de forskellige typer produkter, nødvendiggør fælles og ensartede definitioner. Det er nødvendigt med en sammenhængende ramme for pensioner, der skal rumme og tilskynde til brugen af produkter med løbende ydelser. Øget produktkompleksitet sætter imidlertid behovet for relevant økonomisk rådgivning og forståelige produktoplysninger i relief, så det sikres, at forbrugerne køber produkter, der passer til deres behov. Reguleringsrammerne bør indføre værktøjer til håndtering af risici og incitamenterne til at gøre dette, så leverandørerne af produkter med løbende ydelse tilskyndes til at indføre passende risikostyring. Metoder baseret på principper er bedre egnede end statiske formler, da de giver mulighed for, at kapitalkravene kan tilpasses ændrede produktdesigns, så der sikres tilstrækkelig kapital til dækning af pensionsforpligtelserne og til garanti af deres bæredygtighed.

Veltilrettelagt uddannelse i finansielle forhold kan forbedre folks økonomiske viden, holdninger og kompetencer i relation til pensionering, og kan medvirke til beslutningsprocessen

Manglende indsigt i finansielle forhold indebærer alvorlige udfordringer, idet folk i stigende omfang er ansvarlige for deres egen pensionsformue. Der bør iværksættes initiativer til finansiel uddannelse i forbindelse med planlægning af alderspensionering, hvor der tages højde for nationale forhold og omfanget af de udfordringer i forbindelse med pensionsplanlægningen, der skyldes de forskellige nationale pensionsordningers og finansielle rammebetingelsers forskellige karaktertræk. Statslige myndigheder og andre interessenter bør sikre, at oplysninger om pensionsordninger, pensionsreformer og private pensionsordninger er tilgængelige, klare og ikke er overvældende for den enkelte. Oplysninger om omkostninger, resultater, servicekvalitet, investeringsfordeling og risikoniveau bør være sammenlignelige og standardiserede. Oplysninger om en persons samlede pensionsordninger bør kombineres, og pensionsopgørelserne bør følges op af omregnere/simulatorer for at skabe maksimalt udbytte af oplysningerne. Der bør indføres nationale strategier for finansiel uddannelse, der sikrer, at folk er i stand til at erhverve sig generelle finansielle færdigheder. Derudover eksisterer der praktiske værktøjer for politiske beslutningstagere, som f.eks. en skabelon over behov for finansiel uddannelse samt værktøjer til støtte for beslutninger om pensioner, samt en tjekliste.

De fleste OECD‑lande har tilnærmet pensionsordningerne for tjenestemænd og arbejdstagere i den private sektor til hinanden

I halvdelen af OECD‑landene er tjenestemændenes fremtidige pensionstilsagn, målt på erstatningssats, 20 procentpoint højere for en fuld karriere end for lønmodtagere i den private sektor. Det gælder bl.a. i Belgien, Frankrig, Tyskland og Korea, der har pensionsordninger for separate sektorer. Der findes gamle pensionsforpligtelser ("legacy costs") i yderligere en fjerdedel af de OECD‑lande, der har tilnærmet deres pensionsordninger siden 1990'erne. En integreret pensionsramme, der dækker alle arbejdstagere ligeligt kunne give fordele på forskellige planer. På ligestillingssiden er det i dag vanskeligt at argumentere for, at tjenestemænd/offentligt ansatte skulle have krav på en højere lønkompensation ved pensionering end deres modparter i den private sektor. På effektivitetssiden er der væsentlige stordriftsfordele ved at forvalte ensartede pensionsordninger, f.eks. med hensyn til inddrivelse af bidrag, registrering og udbetaling af ydelser. Desuden er hindringer for arbejdskraftens mobilitet på tværs af sektorer (f.eks. optjeningsperioder eller begrænset overførbarhed) ineffektive og medfører stivheder i den enkeltes karriereforvaltning og begrænser arbejdstagernes mulighed for at tilpasse sig skift mellem sektorer og nye jobmuligheder. En fælles pensionsordning ville gøre sådanne valg meget nemmere og lette arbejdskraftens mobilitet.

Summary of
OECD (2016), OECD Pensions Outlook 2016, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/pens_outlook-2016-en

© OECD

Dette sammendrag er ikke en officiel OECD oversættelse.

Reproduktion af dette sammendrag er kun tilladt på betingelse af, at OECD copyright og titel på den originale publikation nævnes.

Sammendrag på flere sprog er oversatte uddrag af OECD publikationer, der oprindeligt blev publiceret på engelsk og fransk.

De er gratis tilgængelige på OECD Online Bookshop www.oecd.org/bookshop

For yderligere oplysninger kan man kontakte afdelingen OECD Rettigheder og Oversættelser, Direktoratet for Offentlige Anliggender og Kommunikation på rights@oecd.org eller pr. fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Besøg vores website www.oecd.org/rights