OECD >Multilingual Summaries

OECD Regions at a Glance 2013

Summary in Swedish

OECD:s regionalpolitiska översikt 2013

Sammanfattning på svenska

Regionerna står i förgrunden för regeringarnas satsningar på att stimulera tillväxten, förbättra välfärden och bekämpa ojämlikhet, men finanskrisenh ar vidgat klyftan, med avseende på BNP per capita, mellan topp‑ och bottenregionerna i hälften av OECD‑länderna. Den största ökningen av klyftan mellan de 10 % högstpresterande regionerna och de 10 % lägstpresterande ‑ 8 % ‑ skedde i Danmark, Irland och Slovakien. I de fall då regionala diskrepanser minskade, berodde det snarare på de rikaste regionernas nedgång än på de fattigaste regionernas uppgång, med undantag för Kina och Indien. I tre fjärdedelar av de studerade länderna minskade BNP per capita i de 10 % högstpresterande regionerna mellan åren 2008 och 2010, varvid den största minskningen (12 %) noterades i Canada och Estland.

Regionala, lokala och andra subnationella styrande organ stod för 40 % av de offentliga utgifterna i OECD‑området 2012, låt vara att siffrorna för olika länder varierar i hög grad, beroende på graden av federalism, regional decentralisering och finansiell autonomi. Regionala, lokala och andra subnationella styrande organ ansvarar för 72 % av de direkta offentliga investeringarna i OECD‑området och ofta mer i federalt organiserade länder (Belgien, Canada, Tyskland, Schweiz och USA), där summan utgörs av en kombination av federala och lokala styrande organs investeringar.

Städer av alla storlekar, i synnerhet storstäder, är de viktigaste bidragsgivarna till ländernas ekonomiska resultat. De 275 huvudstadsområdena i OECD‑länderna bidrog till mer än hälften av BNP i OECD‑området under perioden 2000‑2010. Finanskrisen har dock haft stor återverkan på arbetsmarknaden, även i storstadsområdena. Till följd av detta har arbetslöshetstalet i 45 % av OECD:s storstadsområden högre än det nationella genomsnittet 2012.

Även om storstadsområdena utför viktiga faktorer vid utformningen av statsmakternas program, sammanfaller deras ekonomiska och sociala gränser i allmänhet inte med deras territoriella‑administrativa. I de flesta fall har ett mycket stort antal lokala och regionala regeringsorgan inflytande på beslutsfattandet i samma storstad, vilket kräver god samordning av målutformningen mellan de olika institutionerna.

Fastän ekonomisk tillväxt och andra framgångsmått uppvisar stora variationer från region till region och till och med inom ett och samma land, visar OECD:s forskning att underpresterande regioner kan bli ekonomiskt konkurrenskraftiga med den rätta blandningen av politik och satsningar plus samordning på alla administrativa nivåer.

Viktigare underssökningsresultat

Regioner bidrar till tillväxt och utveckling

Genomsnittligt sett var det nätt och jämt 10 % av regionerna som under den senaste tioårsperioden stod för 39 % av den sammantagna sysselsättningsökningen och för 42 % av BNP‑ökningen.

På grund av finanskrisen har de flesta regioner upplevt en nedgång i fråga om BNP per capita sedan 2008. I genomsnitt har landsbygdsregionerna upplevt en mindre tillbakagång än stadsregionerna, låt vara att de förstnämnda förefaller ha svårare att skapa arbetstillfällen under en lågkonjunktur.

OECD‑regioner, som karaktäriseras av hög sysselsättningsgrad, visar också en högre andel av deltidsanställningar, och omfattningen av deltidsarbetet har vuxit under de senaste åren. Vilka det är som arbetar på deltid är något som inte bara påverkas av regional demografi, utan också av lagar och föreskrifter samt tillgången til vissa former av familjeservice, t.ex. barntillsyn.

I ca 26 % av OECD‑regionerna var år 2011 mindre än 50% av kvinnorna anställda i förvärvsarbete. Regionala barriärer mot kvinnors förvärvsarbete är högst i Israel, Italien, Slovakien, Spanien, Turkiet och USA.

Ungdomsarbetslösheten är ett särdeles stort bekymmer i Grekland, Italien, Mexico, Polen, Portugal, Slovakien och Spanien, där några regioner uppvisar en ungdomsarbetslöshet på mer än 40 %. Genom att beakta de speciella arbetsmarknadsförhållandena i dessa regioner och reagera med program, som är skräddarsydda för den lokala situationen skulle vara ett mycket viktigt bidrag till den nationella återhämtningen.

Även om medellivslängden har ökat och spädbarnsdödligheten sjunkit i alla OECD‑länderna under de 30 senaste åren, påträffas fortfarande signifikanta regionala skillnader med avseende på bägge företeelserna i Spanien, Australien, Mexico, USA och Portugal, medan Canada och Slovakien fortfarande uppvisar signifikanta skillnader i fråga om spädbarnsdödlighet från region till region..

Mellan 2005 och 2008 sjönk koldioxidutsläppen per capita i de flesta OECD‑länderna, särskilt i Canada och ‑ utanför OECD ‑ i Brasilien.

Behov att arbeta tillsammans och att göra mer med mindre resurser

OECD‑ländernas subnationella regeringsorgans utgifter svarade år 2012 för 17 % av BNP, 40 % av alla offentliga utgifter och 72 % av de offentliga direktinvesteringarna.

Skatteintäkterna utgjorde i genomsnitt 45 % av de subnationella regeringsorganens inkomster i OECD‑området, medan transfereringar från centrala och överstatliga myndigheter stod för ca 38 % av inkomsterna.

Vid slutet av 2012 utgjorde den centrala bruttostatsskulden i OECD‑området (30 länder) 113 % av BNP, medan den subnationella offentliga skuldsättningen var 22 % av BNP.

Mellan 2007 och 2012 krympte de subnationella regeringsorganens direktinvesteringar per capita drastiskt i OECD‑området (ca ‑7%), vilket återspeglar nedskärningar för att minska budgetunderskott och bevara finansieringen av välfärd, vård och skola. Under samma period växte den subnationella offentliga bruttoskuldsättningen per capita med 14 %, motsvarande en ökning av ca 1 000 US‑dollar per capita.

När det gäller beslut om budgetering och utgifter måste de styrande organen på samtliga nivåer arbeta tillsammans och samordna målsättning och påkallade program över stats‑, region‑ och kommungränser.

Storstadsområdena som motorer för tillväxt, hållbar utveckling och eliminering av utanförskap

Sjuttio procent av OECD‑områdets befolkning bor i städer av olika storlek, och storstadsområdena ensamma svarar för 50 % av OECD:s befolkning.

I 16 OECD‑länder beviljades år 2008 sextiofem procent av samtliga patent i storstadsområden

Krisen har slagit mot storstadsområdena: Arbetslöshetstalet i storstadsområden steg mer under de fyra senaste åren än under den föregående tioårsperioden i 26 av de 28 beaktade OECD‑länderna.

Städerna breder ut sig snabbare än befolkningsökningen i många storstadsområden.

Storstadsområden är storförbrukare av energi och storproducebter av koldioxidutsläpp. I hälften av OECD‑länderna är emellertid koldioxidutsläppen per capita i storstadsområdena lägre än i mindre tättbefolkade regioner.

Summary of
OECD (2013), OECD Regions at a Glance 2013, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/reg_glance-2013-en

© OECD

Denna sammanfattning är inte en officiell OECD-översättning.

Reproduktion av denna sammanfattning är tillåten, om OECD:s upphovsrätt och publikationens titel på originalspråket nämns.

Flerspråkliga sammanfattningar är översatta utdrag ur OECD–publikationer, som ursprungligen publicerats på engelska och franska.

De kan beställas gratis från OECD:s nätbokhandel www.oecd.org/bookshop

Närmare upplysningar lämnas av OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, F-75116
Paris, Frankrike

Besök vår nätplats www.oecd.org/rights