OECD >Multilingual Summaries

OECD Science, Technology and Industry Scoreboard 2013

Summary in Danish

OECD Science, Technology and Industry Scoreboard 2013

Sammendrag på dansk

Væksten er stadig mat over det meste af verden, og det er derfor blevet en global politisk prioritet at fremme nye kilder til vækst. Videnskab, teknologi, innovation og iværksætteri – som fremmer konkurrencedygtighed, produktivitet og jobskabelse – er vigtige mekanismer til at opmuntre til bæredygtig vækst.

De 260 resultatindikatorer for teknologi, innovation og industri på dette Scoreboard viser, hvordan OECD‑landenes økonomier og andre store økonomier uden for OECD klarer sig på en lang række områder. STI Scoreboard hjælper regeringer med at udforme mere effektive politikker og holde øje med, om de når de ønskede mål. Følgende er nogle af de vigtigste resultater på 2013 Scoreboard.

Investering i innovation er fortsat en prioritet, mest gennem støtte til R&D.

I 2012 investerede OECD‑regeringerne i gennemsnit, hvad der svarer til 0,8 % af BNP i direkte finansiering af R&D hjemme og i udlandet. Korea og Finland investerede over 1 %. Derudover støtter 27 af de 34 OECD‑lande og en række økonomier uden for OECD nu indirekte virksomhedernes R&D gennem skattemæssige incitamenter. Rusland, Korea, Frankrig og Slovenien ydede i 2011 den største kombinerede støtte i procent af BNP til virksomhedernes R&D. I Canada og Australien oversteg den indirekte finansiering af virksomhedernes R&D den direkte finansiering med en faktor fem. Skattefradrag til R&D beløb sig til USD 8,3 mia. i USA efterfulgt af Frankrig og Kina. Nye skøn viser, at omkostningen for et firma i forbindelse med investering i R&D afhænger af dets størrelse, beliggenhed og balance. I 2013 gav Australien, Canada, Frankrig, Korea, Holland og Portugal mere til små og mellemstore virksomheder.

Unge dynamiske firmaer bidrager mere til jobskabelsen, end man hidtil har erkendt.

Mellem 2008 og 2011 faldt nettobeskæftigelsen i OECD‑området med 2 %, eller 9 mio. mennesker, heraf to tredjedele i USA. Produktions‑ og byggesektoren blev hårdest ramt (et gennemsnitligt tab på henholdsvis 32 % og 25 %), men informationsbrancherne – produktion af informations‑ og kommunikationsteknologi, forlagsvirksomhed eller telekommunikationstjenester – blev også ramt. For mange OECD‑lande fortsatte de betydelige tab i beskæftigelse til langt ind i 2012, og de højtuddannede ledere blev ramt lige så hårdt som de lavtuddannede. Under krisen afspejlede tabet af de fleste arbejdspladser i de fleste lande modne virksomheder, som skar ned. Nettovæksten i job hos unge firmaer (under fem år) var fortsat positiv. Unge firmaer med under 50 medarbejdere udgør kun omkring 11 % af beskæftigelsen, men de står generelt for mere end 33 % af den samlede jobskabelse i forretningssektoren. Deres andel af tabet af arbejdspladser er på omkring 17 %.

Handel i værditilvækst giver et nyt perspektiv på handelsrelationer.

OECD‑WTO's Trade in Value Added (TiVA)‑indikatorer viser, at landene er blevet mere afhængige af import fra et større antal økonomier for at kunne opretholde eller forbedre deres eksport. I Kina steg bruttoeksporten i perioden 1995‑2009 f.eks. med ca. en faktor 12 i dagspriser til næsten USD 1300 mia. og det udenlandske værditilvækstindhold af eksporten blev næsten tredoblet til mere end 30 %. 20 % af værditilvæksten i eksporten stammede fra OECD‑landene, halvdelen af den fra Japan og Korea.

Udenlandske forbrugere opretholder arbejdspladser.

Efterhånden som landene bliver mere afhængige af hinanden, opretholder forbrugerne i et land arbejdspladser i lande længere oppe ad værdikæden. I 2008 blev 20 % til 45 % af arbejdspladserne i forretningssektoren i de fleste europæiske økonomier og 20 % af arbejdspladserne i Kina opretholdt af udenlandsk efterspørgsel. Andelene er mindre i Japan og USA på grund af deres relativt store størrelse og mindre afhængighed af eksport og import. Ikke desto mindre tyder indledende skøn på, at over 10 mio. amerikanske arbejdspladser i forretningssektoren i 2008 blev opretholdt af udenlandske forbrugere, og heraf opretholdt østasiatiske forbrugere 2 mio. amerikanske arbejdspladser.

Nye økonomier spiller i stigende grad en rolle inden for videnskab og innovation.

Inden for videnskabelig forskning globalt har nye spillere ændret strukturen i de globale samarbejdsnetværk. I 2011 var Kina den næststørste inden for R&D efter USA og foran Japan, Tyskland og Korea. Kina var også den næststørste producent af videnskabelige publikationer, men i forhold til kvalitetskontrolleret forskningsoutput (de mest citerede artikler) halter man efter de fleste OECD‑lande. Kina stod for mere end 74.000 videnskabelige samarbejder i 2011, hvilket er en stigning fra kun 9.000 i 1998. I perioden er antallet af kinesiske publikationer, som er skrevet sammen med amerikansk baserede institutioner, steget fra næsten 2.000 til mere end 22.000. USA er fortsat centrum for det internationale forskningsnetværk og stod i 2011 for næsten 15 % af alle videnskabelige samarbejder, som er dokumenteret i videnskabelige publikationer med peer review.

Universitetshotspottene er stadig koncentreret nogle få steder.

På verdensplan er de 50 bedste universiteter med den største relative gennemslagskraft i 2007‑11 stærkt koncentreret rent geografisk, men mindre end i 2003‑09. 34 i top 50 ligger i USA. Resten ligger i Europa, og for første gang ligger to uden for OECD‑området, i Taiwan. Storbritannien er på andenpladsen med specifikke styrker inden for medicin og samfundsvidenskaberne. Der er betydelige forskelle inden for forskellige fag, hvor de amerikansk baserede universiteter har størst sandsynlighed for at være dygtige inden for biokemi, computervidenskab, neurovidenskab og psykologi. Universiteter i økonomier uden for OECD, især i Asien, spiller en relativt fremtrædende rolle inden for kemoteknik, energi og veterinærforskning.

Forskerne bliver mere og mere mobile.

Forskermobiliteten og samarbejdet mellem institutionerne er stigende. En ny indikator viser tilhørsforholdet hos de videnskabsfolk, som publicerer i videnskabelige tidsskrifter. De ni største internationale bilaterale strømme af forskere, som kommer til og forlader et land, involverer udveksling med USA. Den samlede indførsel til USA overstiger udførslen, men flere videnskabsfolk, som begynder med at publicere i USA, flytter til tilhørsforhold i Kina og Korea end vice versa. Storbritannien er den næstmest forbundne økonomi. Gennemslagskraften hos de videnskabsfolk, som skifter tilhørsforhold over nationale grænser, er i gennemsnit næsten 20 % større end hos dem, som aldrig flytter til udlandet. Mange økonomier ville kunne indhente de førende forskningsnationer, hvis de hævede disse “blivende forskeres” niveau til samme niveau som de internationalt mobile forskeres.

Summary of
OECD (2013), OECD Science, Technology and Industry Scoreboard 2013, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/sti_scoreboard-2013-en

© OECD

Dette sammendrag er ikke en officiel OECD oversættelse.

Reproduktion af dette sammendrag er kun tilladt på betingelse af, at OECD copyright og titel på den originale publikation nævnes.

Sammendrag på flere sprog er oversatte uddrag af OECD publikationer, der oprindeligt blev publiceret på engelsk og fransk.

De er gratis tilgængelige på OECD Online Bookshop www.oecd.org/bookshop

For yderligere oplysninger kan man kontakte afdelingen OECD Rettigheder og Oversættelser, Direktoratet for Offentlige Anliggender og Kommunikation på rights@oecd.org eller pr. fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Besøg vores website www.oecd.org/rights