OECD >Multilingual Summaries

OECD Science, Technology and Industry Scoreboard 2013

Summary in Norwegian

Vitenskap, teknologi og næringsliv i OECD: 2013‑indeks

Sammendrag på norsk

Med laber vekst mange steder rundt om i verden, har det blitt en global prioritering å fremme nye vekstkilder. Vitenskap, teknologi og entreprenørskap – som fremmer konkurranseevne, produktivitet og jobbskaping – er viktige mekanismer for å oppmuntre til bærekraftig vekst.

De 260 indikatorene knyttet til resultater innen vitenskap, teknologi, innovasjon og næringsliv i denne indeksen viser hvordan OECD og større økonomier som ikke er med i OECD presterer innen en rekke områder. VTN‑indeksen hjelper myndigheter med å utvikle mer effektiv politikk og å holde øye med fremdrift mot de ønskede målene deres. De følgende er noen av de viktige funnene fra 2013‑indeksen.

Investering i innovasjon forblir en prioritering, i stor grad gjennom støttetiltak til forskning og utvikling.

I 2012 investerte OECD‑myndigheter i gjennomsnitt tilsvarende 0,8 % av BNP i direkte finansiering av FoU hjemme eller i utlandet. Korea og Finland investerte over 1 %. I tillegg støtter nå 27 av de 34 OECD‑landene, samt en rekke land som ikke er med i OECD, indirekte næringsmessig FoU via skatteincentiver. I 2011 ga Russland, Korea, Frankrike og Slovenia mest kombinert støtte til næringsmessig FoU, som en prosentdel av BNP. I Canada og Australia overgikk næringsmessig FoU direkte finansiering med en faktor på fem. FoU skatteincentiver var verdt 8,3 milliarder USD i USA, etterfulgt av Frankrike og Kina. Nye anslag viser at kostnadene for et firma til å investere i FoU er avhengig av størrelsen, beliggenhet og regnskapsbalansen. I 2013 gav Australia, Canada, Frankrike, Korea, Nederland og Portugal små og mellomstore bedrifter mer generøs behandling.

Unge, dynamiske firmaer bidrar mer til jobbskaping enn tidligere anerkjent.

Mellom 2008 og 2011 gikk netto sysselsetting i OECD‑området ned med 2 %, eller 9 millioner mennesker, to tredjedeler av dem i USA. Produksjons‑ og bygningssektorene ble hardest rammet (et gjennomsnittlig tap på 32 % og 25 % respektivt), men informasjonsbransjer – IKT‑produksjon, publisering eller teletjenester – led også. For mange OECD‑land fortsatte betydelige sysselsettingstap langt inn i 2012, og ledere med høye ferdigheter ble rammet like mye som de med lavere ferdigheter. Under krisen reflekterte de fleste tapte arbeidsplassene i de fleste land nedbyggingen av modne virksomheter. Netto sysselsettingsvekst i unge firmaer (fem år gamle eller yngre) holdt seg positiv. Unge firmaer med færre enn 50 ansatte representerer bare omlag 11 % av sysselsettingen, men de står generelt for mer enn 33 % av total jobbskaping i næringslivet. Deres andel av jobbdestruksjon er på rundt 17 %.

Trade in value added (Handel og verdiskapning, eller TiVA) tilbyr et nytt perspektiv på handelsrelasjoner.

OECD‑WTO Trade in Value Added (TiVA)‑indikatorer avslører at land har blitt mer avhengige av import fra et større antall økonomier for å opprettholde eller forbedre sine eksportresultater. I Kina økte for eksempel bruttoeksporten mellom 1995‑2009 omlag 12 ganger etter dagens priser, til nesten 1 300 milliarder USD, og den utenlandske verdiskapningsdelen av eksport ble nesten tredoblet til mer enn 30 %; 20 % av den eksportmessige verdiskapningen fra OECD‑land, halvparten fra Japan og Korea.

Utenlandske forbrukere opprettholder arbeidsplasser.

Etter hvert som den gjensidige avhengigheten mellom land øker, opprettholder forbrukere i et land arbeidsplasser i land lengre oppe i verdikjeden. I 2008 ble 20 % til 45 % av jobber i næringslivet i de fleste europeiske økonomier, og 20 % av jobber i Kina, opprettholdt av etterspørsel fra utlandet. Andelen er mindre i Japan og USA på grunn av deres relative størrelse og lavere avhengighet av eksport og import. Ikke desto mindre antyder opprinnelige anslag at i 2008, ble over 10 millioner amerikanske arbeidsplasser opprettholdt av utenlandske forbrukere, der forbrukere fra Øst‑Asia opprettholdt 2 millioner amerikanske arbeidsplasser.

Fremvoksende økonomier spiller i økende grad en rolle innen vitenskap og innovasjon.

I det globale landskapet av vitenskapelig forskning, har fremveksten av nye aktører endret strukturen av globale samarbeidsnettverk. I 2011 var Kina det nest største landet innen FoU etter USA, foran Japan, Tyskland og Korea. Kina var også den nest største produsenten av vitenskapelige publikasjoner, men justert for kvalitet (mest siterte artikler) ligger de bak de fleste OECD‑land. Kina stod for flere enn 74 000 vitenskapelige samarbeid i 2011, opp fra bare 9 000 i 1998. Over perioden økte antallet kinesiske publikasjoner som ble medforfattet med USA‑baserte institusjoner fra nesten 2 000 til mer enn 22 000. USA fortsetter å være senteret for internasjonale forskningsnettverk, og stod i 2011 for nesten 15 % av alle vitenskapelige samarbeid som er dokumentert i fagfellevurderte publikasjoner.

De beste universitetene er fremdeles konsentrert på et par steder.

På verdensbasis er de topp 50 universitetene med størst relativ innvirkning i perioden 2007‑11 svært geografisk konsentrert, men i mindre grad enn i perioden 2003‑09. Totalt sett befinner 34 av de 50 beste universitetene seg i USA. Resten ligger i Europa, og for første gang ligger to utenfor OECD‑området, i kinesiske Taipei. Storbritannia ligger på andreplass, med spesifikke styrker innen medisin og samfunnsvitenskap. Det er merkbare forskjeller basert på fag, og det er mest sannsynlig at universiteter i USA vil utmerke seg innen biokjemi, informatikk, nevrovitenskap og psykologi. Universiteter i land utenfor OECD, spesielt i Asia, spiller en relativt liten rolle innen kjemiteknikk, energi‑ og veterinærforskning.

Forskere er i økende grad mobile.

Forskermobilitet og samarbeid blant institusjoner øker. En ny indikator sporer endringer i tilknytningen av forskere som blir publisert i vitenskapelige tidsskrifter. De topp 9 internasjonale bilaterale forbindelsene av forskere, dvs. forskere som kommer inn i og senere forlater et land, involverer utvekslinger med USA. Selv om total flyt inn til USA er større enn flyt ut, flytter flere forskere som begynner med å publisere i USA til tilknytninger i Kina og Korea enn motsatt. Storbritannia er den nest mest tilknyttede økonomien. I gjennomsnitt er forskningseffekten fra forskere som flytter over nasjonale landegrenser nesten 20 % høyere enn de som aldri flytter til utlandet. For mange økonomier ville det å heve resultatene til disse forskerne som blir værende i et land til nivået de internasjonalt mobile forskerne er på (de som reiser ut og kommer tilbake igjen), la dem ta igjen ledende forskningsnasjoner.

Sammendrag av
OECD (2013), OECD Science, Technology and Industry Scoreboard 2013, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/sti_scoreboard-2013-en

© OECD

Denne oppsummeringen er ingen offisiell OECD-oversettelse.

Denne oppsummeringen kan reproduseres hvis OECDs copyright og originalens tittel angis.

Flerspråklige oppsummeringer er oversatte utdrag av OECD-publikasjoner opprinnelig utgitt på engelsk og fransk.

Disse er gratis tilgjengelige på OECDs Online Bookshop www.oecd.org/bookshop

For ytterligere informasjon, ta kontakt med OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate, rights@oecd.org eller per faks: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Besøk vårt nettsted www.oecd.org/rights