OECD >Multilingual Summaries

OECD Science, Technology and Industry Scoreboard 2015

Summary in Swedish

OECD‑ländernas resultattabell 2015 i naturvetenskap, teknik och industri

Sammanfattning på svenska

Lågkonjunkturer tenderar att påskynda strukturella förändringar och skapa nya utmaningar och möjligheter. 2015 års resultattabell i naturvetenskap, teknik och industri visar hur OECD‑länderna och de större ekonomierna utanför OECD har börjat komma över krisen och allt mer börjat investera i framtiden.

Investeringarna i innovation ökar allt mer

2013 ökade de totala utgifterna för forskning och utveckling (FoU) i OECD‑området i reala termer med 2,7 % och uppgick till 1,1 biljoner US‑dollar. FoU‑utgifterna utgjorde dock fortfarande 2,4 % av BNP, vilket var samma som 2012. Ökningen berodde på att företagen ökade sina investeringar i forskning och utveckling. Den offentliga forskningen och utvecklingen minskade dock till följd av finanspolitiska konsolideringsåtgärder. Innovation är inte bara beroende av investeringar i forskning och utveckling, utan även av kompletterande tillgångar, såsom programvara, design och humankapital, dvs. kunskapsbaserat kapital. Investeringarna i kunskapsbaserat kapital har återhämtat sig väl efter krisen och uppgifter för 2013 visar att dessa investeringar ökar inom alla ekonomiska sektorer.

Forskningsmixen har betydelse

Sedan mitten av 1980‑talet har OECD‑ländernas utgifter för grundläggande forskning ökat snabbare än för tillämpad forskning och experimentell utveckling, vilket visar att många regeringar prioriterar finansieringen av vetenskaplig forskning. Den grundläggande forskningen är fortfarande starkt koncentrerad till universitet och statliga forskningsorganisationer. En betydande andel av den forskning och utveckling som bedrivs vid dessa institutioner ägnas åt utvecklingen i Korea (35 %) och Kina (43 %). På det hela taget har Kina under 2013 investerat relativt lite (4 %) i grundläggande forskning jämfört med de flesta OECD‑ekonomier (17 %). Landet satsar fortfarande mycket pengar på forskning som rör utvecklingen av vetenskaplig och teknisk infrastruktur, dvs. byggnader och utrustning.

Omvälvande innovationer möjliggör nästa produktionsrevolution

En ny generation informations‑ och kommunikationsteknik (IKT), som t.ex. rör Sakernas internet, stordata, kvantdatorer, samt en våg av innovationer inom avancerade material och hälsa, lägger grunden för genomgripande förändringar av hur vi kommer att leva och arbeta i framtiden. Under 2010–2012 ledde Förenta staterna, Japan och Korea innovationsutvecklingen på dessa områden (och stod tillsammans för över 65 % av de patentfamiljer som lämnades in i Europa och Förenta staterna), följt av Tyskland, Frankrike och Kina.

Det statliga stödet till företagens forskning och utveckling håller på att öka men är beroende av efterfrågan

De företag som investerar i forskning och utveckling är mer benägna att introducera innovationer. År 2015 använder 28 OECD‑länder sig av skatteincitament för att stödja företagens forskning och utveckling. Detta stöd uppgick till nästan 50 miljarder US‑dollar 2013 i OECD‑området och i de stora ekonomierna (Brasilien, Kina, Ryssland och Sydafrika). Efterfrågan har också betydelse för innovation. Deltagandet på upphandlingsmarknaden är vanligare bland stora företag än bland små och medelstora företag, och är betydligt vanligare bland innovativa än bland icke‑innovativa företag.

Vetenskaplig kvalitet är beroende av forskningscentrum och samarbetsnätverk

Ett fåtal kunskapscentrum dominerar fortfarande forsknings‑ och innovationslandskapet. 22 av de 30 mest betydelsefulla universiteten under 2003–2012 låg i Förenta staterna. De 30 mest betydelsefulla, i regel offentliga, forskningsinstitutionerna är utspridda på 14 olika platser, även i länder utanför OECD. Fyra länder – Förenta staterna, Storbritannien, Tyskland och Kina – stod tillsammans för 50–70 % av de mest inflytelserika publiceringarna inom alla vetenskapliga discipliner. Det internationella samarbetet har nästan fördubblats sedan 1996, och präglade nästan 20 % av alla vetenskapliga publiceringar 2013. Förenta staterna spelar fortfarande en central roll inom vetenskapliga nätverk, och det är många forskare som antingen reser dit eller kommer därifrån.

Spetsinnovation är starkt koncentrerad till forsknings‑ och utvecklingsföretag

Under 2012 stod de 2 000 ledande FoU‑företagen och deras nätverk av 500 000 dotterbolag för över 90 % av företagens forskning och utveckling i världen och 66 % av alla patentfamiljer som lämnades in vid de fem största patent‑ och registreringskontoren i världen. Av de 2 000 ledande företagen stod 250 multinationella företag för 70 % av alla FoU‑utgifter, 70 % av alla patent, nästan 80 % av alla IKT‑relaterade patent och 44 % av alla ansökningar om varumärkesregistrering. De flesta av företagens huvudkontor (55 %) och dotterbolag (40 %) var baserade i Förenta staterna och Japan. Över 80 % av de immateriella tillgångar som i Europa och Förenta staterna skyddas av de 2 000 ledande FoU‑investerarna med globala ägare i Hongkong, Kina, Bermuda, Irland och Kajmanöarna utvecklas av utländska dotterbolag, som i huvudsak är belägna i Förenta staterna och Kina.

De globala värdekedjorna är fortfarande främst regionala

Produktionens internationella fragmentering har ökat snabbt och mellanprodukterna utgör nu omkring 50 % av världshandeln med fabriksvaror. Öst‑ och Sydostasien (det s.k. ”Factory Asia”) har blivit allt mer integrerat och är en viktig aktör inom den globala tillverkningsindustrin. Kina är å sin sida en viktig leverantör av mellanprodukter till många sydostasiatiska ekonomier längre ned i produktionskedjan. År 2014 gick Kina om Kanada och Mexiko som den största leverantören av tillverkade mellanprodukter till Förenta staterna. Geografiskt sett är värdekedjorna fortfarande till största delen regionala, vilket återspeglar kopplingarna inom Europa, Nafta och ”Factory Asia”, och de regionala nätverkens betydelse varierar mellan olika sektorer.

Fler arbetstagare ingår i globala värdekedjor

Mellan 2011 och 2013 ökade antalet arbetstillfällen i de globala värdekedjorna i de flesta europeiska länder och i Förenta staterna, liksom andelen högkvalificerad arbetskraft i de globala värdekedjorna. År 2013 ingick omkring 60 miljoner privatanställda arbetstagare i 21 EU‑länder och Förenta staterna i globala värdekedjor. Omkring 36 % av dessa arbetstillfällen återfinns inom högkvalificerade yrken. För att tillgodose den utländska efterfrågan krävs en relativt hög andel låg‑ och högkvalificerad arbetskraft, medan den inhemska efterfrågan i större utsträckning avser medelkvalificerade yrken.

Krisen och mer långsiktiga trender har förändrat efterfrågan på arbete

Arbetstagare i tillväxtekonomierna tillgodoser en allt större del av OECD‑ländernas efterfrågan på fabriksvaror. Sedan krisen har både stora och små företag dragit ned på personal, särskilt inom tillverkning. I Europa har krisen främst påverkat rutinmässiga yrken – där arbetsuppgifterna kan automatiseras, läggas ut på entreprenad och/eller förläggas utomlands. I Förenta staterna påverkades även icke‑rutinmässiga arbeten (t.ex. tjänstemän). Under uppsvinget 2011–2012 ökade sysselsättningen i Förenta staterna inom alla yrkeskategorier. I Europa däremot ökade sysselsättningen endast i icke‑rutinmässiga yrken.

Framgångsrika företag investerar i arbetstagarnas kompetens

Företagens organisatoriska kapacitet, särskilt deras förmåga att hantera produktionen i globala värdekedjor, arbetstagarnas färdigheter och arbetsuppgifter, är några av de viktigaste drivkrafterna för företagens resultat och möjligheter att lyckas på globala marknader. Investeringarna i organisatoriska tillgångar beräknas ligga på mellan 1,4 och 3,7 % av förädlingsvärdet. Företagsspecifik utbildning gör att arbetstagarna kan hantera förändringar och bidrar samtidigt till ökad produktivitet. Investeringar i utbildning uppskattades till 6–7 % av förädlingsvärdet under 2011–2012. Utbildning på arbetsplatsen stod i sig för 2,4 %.

Summary of
OECD (2015), OECD Science, Technology and Industry Scoreboard 2015, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/sti_scoreboard-2015-en

© OECD

Denna sammanfattning är inte en officiell OECD-översättning.

Reproduktion av denna sammanfattning är tillåten, om OECD:s upphovsrätt och publikationens titel på originalspråket nämns.

Flerspråkliga sammanfattningar är översatta utdrag ur OECD–publikationer, som ursprungligen publicerats på engelska och franska.

De kan beställas gratis från OECD:s nätbokhandel www.oecd.org/bookshop

Närmare upplysningar lämnas av OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate: rights@oecd.org, fax: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, F-75116
Paris, Frankrike

Besök vår nätplats www.oecd.org/rights