OECD >Multilingual Summaries

Perspectives on Global Development 2014

Boosting Productivity to Meet the Middle-Income Challenge

Summary in Estonian

Globaalse arengu väljavaated 2014

Tootlikkuse tõstmine keskmise sissetulekuga riikide raskuste lahendamiseks

Eestikeelne kokkuvõte

Paljud keskmise sissetulekuga riigid ei ole õigel teel, et koonduda OECD sissetulekutasemele elaniku kohta Suurema osa viimasest aastakümnest kestnud kiire majanduskasv on tugevdanud olulisel määral arenevate riikide osakaalu maailmamajanduses. Aga kas selline rikkuse mujale liikumise protsess lubab nendel riikidel koonduda lõpuks OECD keskmisele sissetulekutasemele elaniku kohta? Pärast pikka muljetavaldava arengu perioodi on hakanud kasvumäärad mõnedes keskmise sissetulekuga majandustes aeglustuma. Praeguste kasvumäärade juures ei suuda mitmed keskmise sissetulekuga riigid koonduda 2050. aastaks OECD keskmisele sissetulekutasemele. Nende riikide probleemi muudab veelgi tõsisemaks majanduse aeglustumine Hiinas, mille senine kiire majanduskasv tuli kasuks naaberriikidele ja varustajatele, eelkõige loodusvarade eksportijatele.

Võtmeks on tootlikkuse kasvatamine Liikudes eemale väikse sissetulekuga majanduse staatusest, kantakse tootlikkuse tõstmiseks tööjõudu üle väiksema tootlikkusega sektoritest suurema tootlikkusega sektoritesse. See üleminek võib mängida jätkuvalt olulist rolli ka keskmise sissetulekuga riikides, näiteks Indias ja Indoneesias. Kuid kui see protsess kord aeglustub, tuleb hakata pöörama järjest rohkem tähelepanu tootlikkuse kasvatamisele sektorite siseselt. Selline üleminekuprotsess on märgatav OECD riikide üldises tootlikkuse kasvus. Sama on näha ka Hiinas, kus paljude tootmissektorite tootlikkust on suurendatud otseste välisinvesteeringute abil maailmatasemel teadmistele ligipääsemise ning kapitalikaupade ja komponentide importimise teel.

Tootlikkuse kasv on siiski aeglane Pideva koondumise jaoks on vaja kiirendada tootlikkuse kasvu. Viimasel aastakümnel on tootlikkuse kasvu panus paljude keskmise sissetulekuga riikide majanduskasvu olnud vaid marginaalne. Samuti ei ole sellest piisanud, et vähendada väga suurt tootlikkuse vahet arenenumate riikidega võrreldes. Brasiilia, Mehhiko ja Türgi puhul on see vahe isegi suurenenud. Hiinas toimus seevastu aga muljetavaldav tootlikkuse kasv: tööjõu tootlikkus kasvas aastas umbes 10% ning tootva ja teenindava sektori tootmistegurite ühistootlus kasvas üle 7%. Ka Indias toimus viimasel aastakümnel märkimisväärne tootmistegurite ühistootluse kasv, kuid vahe India ja arenenumate majanduste vahel on jätkuvalt väga suur.

Mõned traditsioonilised kasvumootorid on hääbumas Tootlikkuse tõstmine on eriti oluline selle pärast, et paljud keskmise sissetulekuga riigid ei saa keskmise sissetulekuga riigi staatust omandades enam tugineda väiksema sissetulekuga majanduste tavapärastele eelistele. Need eelised on näiteks väiksed tööjõukulud ja kiire majanduskasv tänu välisinvesteeringutest juhinduvale eksporttööstuste arengule. Samuti muutub keskmise sissetulekuga riikide demograafia majanduskasvu jaoks vähem soodsaks. Keskmise sissetulekuga riigi staatuse saavutamist kiirendab sagedasti demograafiline üleminek, kus suremus langeb sündimusest kiiremini, mis suurendab tööjõulise elanikkonna hulka. Mõnedes regioonides on veel potentsiaali selle demograafilise dividendi kasutamiseks, ennekõike Lõuna‑Aasias ja Sahara‑taguses Aafrikas. Mujal on demograafiline dividend aga hääbumas.

Keskmise sissetulekuga majanduste võimalused tootlikkuse tõstmiseks:

Järjekestev mitmekesistamine kõrgemat lisandväärtust andvate põllumajandus‑, tööstus‑ ja teenindussektorite suunas Mitmekesistamine on eriti oluline tõusvate palgatasemetega ning samuti loodusvarade poolest rikastes keskmise sissetulekuga riikides.

Innovatsioon maailmatasemel teadmiste kasutamise ja siseriiklike võimaluste arendamise abil Ka kõige arenenumatel keskmise sissetulekuga riikidel on veel palju ruumi tehnoloogiliseks arenguks. Lisaks paremale integratsioonile maailma kaubandussüsteemi ja teiste riikide teadmiste kasutamisele kaubanduse, otseste välisinvesteeringute ja muude vahendite kaudu, peavad riigid arendama ka oma võimet innovatsiooniks uute toodete ja protsesside alal, mis vastaks paremini nende vajadustele ja annaks neile omad konkurentsieelised.

Toote‑, töö‑ ja finantsturgude reformimine ning oskuste arendamine Tihti piirab paljudes keskmise sissetulekuga riikides konkurentsivõimeliste innovaatiliste ettevõtete arendamist ebapiisav regulatiivne keskkond või oskuste puudumine.

Konkurentsivõimeliste teenindussektorite edendamine Siseriiklik teenindussektor saab kasvada, et tulla vastu kasvava keskklassi nõudlusele. Teenused võivad samuti suurendada tootva sektori konkurentsivõimet ja olla eksporditulu allikaks.

Samuti saavad nad „vanu” kasvumootoreid edasi kasutada:

Tööjõu liikumine väiksema tootlikkusega sektoritest suurema tootlikkusega sektoritesse Paljudel keskmise sissetulekuga riikidel, kaasa arvatud Indial, Indoneesial, Iraanil ja Malaisial, on veel potentsiaali saada kasu põllumajandus‑, tootmis‑ ja teenindussektori tööliste liikumisest suurema tootlusega sektoritesse.

Tootmistegurite akumuleerimise juhitud majanduskasvu kõikide eeliste kasutamine Enamikus keskmise sissetulekuga riikides on veel ruumi tööjõu kasutuse arendamiseks ja nad saavad akumuleerida inim‑ ja füüsilist kapitali. Parendada annab ka tootmistegurite kasutustõhusust.

Nad saavad pingutada majanduskasvu hüvede levitamise nimel:

Võrdsete võimaluste tagamine Paljudes keskmise sissetulekuga riikides on vaesus veel laialt levinud ja/või sissetulekute ebavõrdsus on viimasel aastakümnel tõusnud. Keskklassi pettumus elatustasemes ja nende võimetus otsuste tegemisel kaasa rääkida on tekitanud pingeid mõnedes keskmise sissetulekuga majandustes. Nende sotsiaalsete probleemide lahendamiseks on vaja pakkuda paremaid üldkasulikke hüvesid, tõsta inimeste elukvaliteeti, pakkuda rohkem töövõimalusi ja anda inimestele suurem sõnaõigus majanduses.

Tõhusate regionaalpoliitika meetmete arendamine õiglasema majanduskasvu toetamiseks ja regionaalse ebavõrdsuse vähendamiseks Selleks tuleb tuvastada regionaalsed konkurentsieelised ja kohandada ühiskondlikud teenindused vastavalt kohalikele vajadustele, käsitledes prioriteetselt just suure rahvastikutihedusega vaesemaid alasid.

Energiatõhususe ja keskkondliku jätkusuutlikkuse suurendamine Mitmekesistamine vähem energiat tarbivate sektorite suunas ja energiatõhusate tehnoloogiate kasutuselevõtmine vähendaks haavatavust energia hinna kõikumistele ning muutustele määrustes ja eelistustes. Lisaks sellele tuleb pöörata edukate arengustrateegiate koostamisel rohkem tähelepanu keskkondlikule jätkusuutlikkusele.

Samuti saavad nad valitsemist tõhusamaks muuta

Paremate võimekuste arendamine plaanide sõnastamise ja elluviimise osas Tõhusa planeerimise ja plaanide elluviimise tagamiseks on oluline tagada valitsusametnikele parem väljaõpe ja parem koordineerimine valitsuse ministeeriumide üleselt. Julged strateegiamuudatused võivad olla poliitiliselt keerukad ja kulukad, kuid siiski mitte nii kulukad kui muudatuste tegematajätmine. Tõhusad kommunikatsioonistrateegiad ning õige ajastamine ja järjestamine on kriitilise tähtsusega, et saada nende reformide elluviimiseks mitme eri sidusrühma toetus.

Summary of
OECD (2014), Perspectives on Global Development 2014: Boosting Productivity to Meet the Middle-Income Challenge, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/persp_glob_dev-2014-en

© OECD

Käesolev kokkuvõte ei ole OECD ametlik tõlge.

Käesoleva kokkuvõtte kasutamine on lubatud OECD autoriõiguse ja originaalse väljaande pealkirja mainimisel.

Erinevates keeltes kokkuvõtted on väljavõtted OECD esialgsest inglis- ja prantsuskeelsest väljaandest.

Need väljaanded on saadaval OECD internetipoest aadressil www.oecd.org/bookshop

Täiendavate andmete saamiseks pöörduge OECD Õiguste ja tõlgete üksuse poole avalike suhete direktoraadis aadressil

rights@oecd.org või faksinumbril: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

õiguste ja tõlgete üksus:www.oecd.org/rights