OECD >Multilingual Summaries

Perspectives on Global Development 2017

International Migration in a Shifting World

Summary in Norwegian

Perspektiver på global utvikling 2017

Internasjonal migrasjon i en skiftende verden

Sammendrag på norsk

Global økonomisk utvikling øker migrasjon

Rundt 243 millioner mennesker bodde i 2015 utenfor sitt fødeland. Dette er 3,3 prosent av verdens befolkning, opp fra 2,7 prosent i 1995. Skiftet i den globale økonomiske aktiviteten mot utviklingsland (lav‑ og middelinntektsland) i løpet av de siste to tiårene har ikke ført til et tilsvarende skifte i migrasjon mot disse landene. Ved hjelp av en ny tredelt klassifisering av land for utforsking av effektene av skiftende velstand på migrasjon viser denne rapporten at innvandrere i stedet i økende grad tilstrekkes stadig mer av tradisjonelle høyinntektsland. Mellom 1995 og 2015 økte andelen innvandrere til disse landene med 13 prosentpoeng til nesten to tredjedeler av verdens totale innvandrere. Videre har den økonomiske utviklingen i utviklingsland økt internasjonal migrasjon, etter hvert som flere mennesker har tilstrekkelige økonomiske ressurser til å kunne migrere.

Folk trekkes til disse landene ikke bare på grunn av høyere inntekter, men også på grunn av høyere nivåer av velstand. Til tross for fremgang i mange utviklingsland har forskjellene i inntekter i forhold til høyinntektsland vært økende, mens forskjellene i velferd forblir store. Nettverk av innvandrere (familie, venner, samfunn) som allerede bor i tradisjonelle tilreiseland, bidrar også til å redusere kostnadene ved migrasjon, noe som også forsterker konsentrasjonen på enkelte foretrukne steder.

Offentlig politikk påvirker også migrasjon. I tillegg til innvandringspolitikk er det et bredt spekter av politikk som påvirker migrasjonsstrømmer og ‑mønstre på mange, ofte komplekse måter. Å forstå disse er sentralt for å maksimere fordelene og minimere kostnadene ved migrasjon – både for opprinnelses‑ og tilreiselandene og for migrantene selv.

Selv om de fleste internasjonale migranter flytter frivillig, tvinges enkelte som følge av væpnet konflikt eller vold. Ved utgangen av 2015 var det 16,1 millioner flyktninger i verden. I motsetning til andre internasjonale migranter tas de fleste flyktninger – 87 prosent – imot i utviklingsland.

Migrasjon som driver for utvikling

Internasjonal migrasjon representerer en mulighet for opprinnelses‑ og tilreiselandene og for innvandrerne selv. Fordelene med migrasjon er imidlertid ennå ikke fullt ut realisert, og mer må gjøres for å høste gevinstene fra en stadig mer mobil verden. I en kontekst der flere mennesker har et ønske om å migrere enn de som faktisk kan gjøre det, trengs en tredelt tilnærming for å sikre at migrasjon kan fungere som en driver for utvikling.

Den første delen: Utforme politikk som inkluderer utviklingsdimensjonen

Migrasjon er ikke en forutsetning for utvikling, men den kan bidra betydelig til utvikling i både opprinnelses‑ og tilreiselandene. Politikere og beslutningstakere bør utforme strategier for migrasjon og utvikling som minimerer kostnadene forårsaket av menneskelig mobilitet, og samtidig maksimere fordelene.

Blant de politiske målene i opprinnelseslandene er å senke kostnadene ved pengeoverføringer og kanalisere slike penger mot produktive investeringer, inkludere diasporaen i utviklingstiltak, få emigrantene tilbake og reintegrere dem, og gi støtte til familier som havner i bakleksa. Hvis landene er bekymret for høy utvandring, må de styrke innsatsen for å bedre forholdene hjemme, spesielt med tanke på å skape anstendige arbeidsplasser og høyere velferd.

I land som mottar innvandrere, vil tiltakene omfatter forbedring av arbeidsmarkeder, reduksjon av størrelsen på den uformelle sektoren, utvidelse av skattebasen og styrking av finansmarkedene for å maksimere de økonomiske fordelene av innvandring, fremme integrering og sosial samhørighet ved å tilby språkopplæring, utdanning og helsefordeler til innvandrere, beskytte innvandreres rettigheter uavhengig av deres migrasjonsstatus og utforme kommunikasjonsstrategier for å endre publikums holdninger til innvandring.

Politikere og beslutningstakere på tvers av sektorer må også ta bedre hensyn til sammenhengene mellom migrasjonspolitikken og annen offentlig politikk ved å integrere migrasjon i sine utviklingsstrategier.

Den andre delen: Fremme politisk og institusjonell samordning

Politikere og beslutningstakere bør ta sikte på å fremme en bedre samordning av offentlige tiltak for å øke migrasjonens bidrag til utvikling. Bedre samordning av politikk kan bidra til å balansere politiske avveininger på en måte som er følsom for behovene og velferden til alle berørte, særlig migranter.

Politisk og institusjonell samordning på nasjonalt nivå krever mekanismer for å legge til rette for intra‑statlig samordning og oppmuntre til lokale initiativ, ettersom lokale myndigheter ofte er de som i praksis administrerer innvandring, samt fremme konsultasjon og samarbeid med frivillige aktører med engasjement for migrasjon og utvikling.

Politikken i ett land har også ringvirkninger for andre land. For eksempel utgjør handelsproteksjonisme i høyinntektsland, særlig i landbruket og tekstilsektoren, en barriere for utvikling av land med lave lønninger og bidrar dermed indirekte til å øke migrasjonspresset fra utviklingsland. Politikere og beslutningstakere må derfor ta hensyn til slike avveininger for å oppnå en mer sammenhengende politikk.

Den tredje delen: Styrking av internasjonalt samarbeid

Det internasjonale samfunnet må styrke samarbeidsordningene for å møte nåværende og fremtidige felles migrasjonsutfordringer.

Bilaterale avtaler kan styrke fordelene ved migrasjon og gjøre den mer effektiv. Eksempler er ting som visumavtaler for å justere antall visum til den endrede situasjonen i begge land, gjensidig anerkjennelse av kompetanse samt rammeavtaler for kvalifikasjoner og partnerskap for å utvikle ferdigheter og pensjonsportabilitet.

For å oppmuntre til regional mobilitet kan landene inkludere fri mobilitet i sine regionale handelsavtaler, og regionale arbeidsbyråer kan gi arbeidstakere informasjon om ledige jobber i andre land.

Den globale styringen av internasjonal migrasjon er foreløpig begrenset. Inkluderingen av migrasjonsrelaterte mål i bærekraftmålene bør fastsette forpliktelser som kan følges opp multilateralt, regionalt og nasjonalt. Den globale overenskomsten om flyktninger og en global overenskomst for trygg, velordnet og forsvarlig migrasjon som planlegges vedtatt i 2018, er ytterligere positive bidrag til den globale styringsarkitekturen.

God respons på flyktningkriser krever større internasjonal solidaritet. Høyinntektsland bør hjelpe flyktningvertslandene gjennom tildeling av mer økonomiske midler, utarbeidelse av overføringsavtaler og økning av tilgangen til alternative ruter for flyktninger (f.eks. i form av arbeidsinnvandring og studentvisum).

Migrasjon er en viktig dimensjon ved globaliseringen og vil bli enda viktigere i fremtiden. Bedre data, mer forskning og kunnskapsbasert politisk handling kreves. Det internasjonale samfunnet må finne varige løsninger på fremtidige utfordringer i en stadig mer mobil verden og løse situasjoner som kan bidra til at store masser av desperate mennesker søker tilflukt fra krig. Mye mer må gjøres for å fremme bærekraftig utvikling og utnytte bidragene fra migrasjon på dette området.

Sammendrag av
OECD (2016), Perspectives on Global Development 2017: International Migration in a Shifting World, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/persp_glob_dev-2017-en

© OECD

Denne oppsummeringen er ingen offisiell OECD-oversettelse.

Denne oppsummeringen kan reproduseres hvis OECDs copyright og originalens tittel angis.

Flerspråklige oppsummeringer er oversatte utdrag av OECD-publikasjoner opprinnelig utgitt på engelsk og fransk.

Disse er gratis tilgjengelige på OECDs Online Bookshop www.oecd.org/bookshop

For ytterligere informasjon, ta kontakt med OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate, rights@oecd.org eller per faks: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Besøk vårt nettsted www.oecd.org/rights